Curtea de Argeș
Argyasudvarhely (Curtea de Argeș, Argisch) | |||
![]() | |||
Az argyasudvarhelyi kolostor | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Történelmi régió | Havasalföld | ||
Fejlesztési régió | Dél-romániai fejlesztési régió | ||
Megye | Argeș | ||
Rang | municípium | ||
Községközpont | Curtea de Argeș | ||
Beosztott falvak | Noapteș | ||
Polgármester | Gheorghe Nicuț | ||
Irányítószám | 115300 | ||
Körzethívószám | 0244 | ||
SIRUTA-kód | 13622 | ||
Népesség | |||
Népesség | 24 841 fő (2021. dec. 1.) +/- | ||
Magyar lakosság | 5 (0%, 2021)[2] | ||
Község népessége | 25 977 fő (2021. dec. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 346,36 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 450 m | ||
Terület | 75 km² | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Argyasudvarhely weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Argyasudvarhely témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Curtea de Argeș (egyes magyar nyelvű történelmi forrásokban Argyasudvarhely néven szerepel), város a romániai Argeș megyében, Havasalföldön. A városhoz tartozik egy falu, Noapteș is.
Népessége
Lakosok száma | 6279 | 6809 | 9180 | 10 764 | 16 424 | 35 824 | 32 510 | 27 359 | 33 418 | 25 977 |
1912 | 1930 | 1948 | 1956 | 1966 | 1992 | 2002 | 2011 | 2016 | 2021 |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/%C3%81rgyasudvarhely%2C_Curtea_de_Arge%C8%99_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg/150px-%C3%81rgyasudvarhely%2C_Curtea_de_Arge%C8%99_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/%C3%81rgyasudvarhely%2C_Curtea_de_Arge%C8%99_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9tel.jpg/150px-%C3%81rgyasudvarhely%2C_Curtea_de_Arge%C8%99_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9tel.jpg)
Története
Egyes történészek szerint itt székelhetett Szaniszló, a Johannita lovagrend diplomájában említett államképződmény feje.
A monda szerint a várost 1290 körül alapította Fekete vajda (Negru Vodă), aki a Fogarasi-havasokból ereszkedett le. A dák-román kontinuitáselméletet valló történészek szerint Fekete vajda maga Litovoi volt.
Itt volt I. Basarab havasalföldi fejedelem fejedelem udvara, amely I. Károly magyar király 1330-as támadásakor megsemmisült a várával együtt.[3] Akkor a fejedelmi udvar ideiglenesen Câmpulung Muscelre költözött.
Egy ideig itt működött az esztergomi érsekségnek alárendelt Magyar–Oláhországi római katolikus püspökség (Mitropolia Ungro-Vlachiei), amelyet 1359-ben Basarab fia, Miklós Sándor havasalföldi fejedelem alapított. Később a római-katolikus püspökség megszűnt, és helyét egy ortodox egyházkerület vette át.
A város jelenlegi nevét a 16. század óta használják, miután V. Basarab havasalföldi fejedelem a ma is itt álló Curtea de Argeș-i kolostort megalapította.
Nevezetességei
Bizánci és posztbizánci templomai, köztük a Curtea de Argeș-i kolostor püspöki székesegyháza a világörökségi javaslati listán szerepelnek.