Comala (Colima)
Comala | |||
| |||
Becenév: Pueblo Blanco de América („Amerika fehér faluja”) | |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Állam | Colima | ||
Község | Comala | ||
Alapítás éve | 1820/1857 | ||
Községi elnök | Braulio Arreguín Acevedo | ||
Irányítószám | 28450 | ||
Körzethívószám | 312 | ||
Testvérvárosok | Lista Talpa de Allende | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 9649 fő (2020)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 570–700 m | ||
Időzóna | CST (UTC-6) CDT (UTC-5) | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Comala Pozíció Colima térképén | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Comala témájú médiaállományokat. |
Comala település Mexikó Colima államának északi részén. Lakossága 2010-ben megközelítette a 10 000 főt.[2] Fontos turisztikai célpont, ugyanis egyike az ország Pueblo Mágico címet elnyert településeinek.[3]
Fekvése
A település az állam fővárosától, Colimától északnyugati irányban, kevesebb mint 10 kilométerre fekszik 570 és 700 m-es tengerszint feletti magasságok között, a terület északkelet felé emelkedik. Comala két fő patakja a La Barragana és a Los Limones.[4]
Története
A település neve a navatl nyelvű comalli szóból ered, melynek jelentése: hely, ahol comalokat (jellegzetes lapos serpenyőket) készítenek.
Régészeti leletek bizonysága szerint a környék már legalább 3000 éve lakott. Éltek itt olmékok, navatlok (i. e. 500 körül), toltékok és csicsimékek (a 12. és 15. század között), a spanyol hódítók megérkezésekor pedig a taraszkók voltak a vidék legnagyobb lélekszámú népcsoportja. Comala első önkormányzata a spanyol birodalom alkotmánya alapján 1820-ban jött létre Cayetano Pizarro vezetésével, a függetlenné vált Mexikó alkotmánya szerint pedig 1857-ben.
1883-ban a német származású Arnoldo Vogel egy jelentős, kávétermesztéssel foglalkozó haciendát hozott létre itt, ami nagy lökést adott a település ipari fejlődésének is. 1906-ban a közeli El Remate mellett megnyílt az állam első villamos erőműve, ez pedig Comalát is ellátta árammal. 1910-ben iparvasút létesült a Cerro Grande hegyen kitermelt fa szállítása érdekében. 1962-ben megnyílt az Escuela de Trabajo Social (a szociális munka iskolája), 1969-ben pedig Escuela de Artesanías con Diseños, ahol kézművességgel foglalkoznak.
1988-ban a belváros régi épületeit védelem örökségvédelem alá helyezték.[5]
Turizmus
Comala 2002-ben az országos turitsziktai titkárságtól (SECTUR) elnyerte a Pueblo Mágico kitüntető címet. Különleges látnivalót jelent a településközpont műemlékegyüttese, ebből is kiemelkedik a Szent Mihály arkangyal-templom 19. századi klasszicista épülete. A másik érdekesség a környéken a 17. században épült egykori Nogueras nevű cukornádtermelő hacienda. Itt ma múzeum, ökopark és kulturális központ működik.
A legfontosabb vendégváró rendezvény december 12., a Guadalupei Szűzanya napja, amikor felvonulásokat, bikafuttatást, kakasviadalokat és lovas rodeót (jaripeót) is rendeznek, valamint nem maradhat el a tánc és a tűzijáték sem. A helyi nők gyakran jellegzetes indián népviseletben jelennek meg az ünnepélyeken.[3]
Népesség
A település népessége a közelmúltban folyamatosan növekedett:[2]
Év | Lakosság |
---|---|
1990 | 7570 |
1995 | 7683 |
2000 | 8273 |
2005 | 8927 |
2010 | 9442 |
Források
- ↑ Censo de Población y Vivienda 2020. Instituto Nacional de Estadística y Geografía
- ↑ a b SEGOB-INAFED adatbázis (spanyol nyelven). (Hozzáférés: 2014. április 4.)
- ↑ a b Comala a Pueblo Mágicók honlapján (spanyol nyelven). [2014. február 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. április 4.)
- ↑ INEGI – Comala község földrajza (spanyol nyelven) (PDF). [2014. április 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. április 4.)
- ↑ E-Local–INAFED kormányzati oldal – Comala község. [2014. április 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. április 4.)