Chaco tartomány
Chaco Tartomány (Provincia de Chaco) | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Megyéi | 25 | ||
Főváros | Resistencia | ||
Jogállás | Tartomány | ||
Székhely | Resistencia | ||
Alapítás éve | 1951. augusztus 8. | ||
Polgármester | Leandro Zdero | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1 129 606 fő (2022)[1][2] | ||
Népsűrűség | 9,9 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 102 m | ||
Terület | 99.633 km² | ||
Időzóna |
| ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Chaco Tartomány weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Chaco Tartomány témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Chaco egyike Argentína 23 tartományának.
Földrajz
Az ország északi részén helyezkedik el.
Története
A mai Chaco tartományban 1884-ben jött létre. Számos őshonos nép (guaranik, tobák és mások) máig itt él, helyenként jelentékeny részét adva a lakosságnak, Chaco tartomány első városa Concepción de Buena Esperanza volt, amely 1585 és 1632 között létezett. Amíg létezett, a kormányzóság egyik legfontosabb városa volt, de végül az indiánok támadásai miatt elhagyták lakosai. A 17. században San Fernando del Río Negro jezsuita misszió működött a mai Resistencia város környékén, de azt is feladták 15 év után.
A 19. század második felében ebben a térségben volt a Hármas Szövetség (1865) háborúja Paraguay ellen. Az argentin csapatok katonai támaszpontot létesítettek San Fernando misszió helyén. Ezt 1876-ban átnevezték, Resistencia lett.
1872-ben szervezték meg Gran Chaco Nemzeti Területet. (Territorio Nacional del Gran Chaco). A mai Chaco tartomány mellett hozzá tartozott a mai Formosa tartomány és olyan területek, amelyek ma Paraguay részei. Ezt a területet 1884-ben közigazgatásilag kettéválasztották és létrehozták Chaco Nemzeti Területet (Territorio Nacional del Chaco).
A XIX. század végén, a XX. század első évtizedeiben a tartományba különböző eredetű emberek vándoroltak be. Volgai németek és mennoniták jöttek Oroszországból, Németországból, Kanadából. Ők (más bevándorlókkal együtt) Chaco barátságtalan vidékét mezőgazdasági tájjá alakították, amely tej- és hústermeléséről híres. A területet 1951-ben szervezték át tartománnyá Eva Perón Tartomány néven. Történelmi nevét 1955-ben kapta vissza, azután, hogy a hadsereg megdöntötte Juan Perón elnök kormányát. A tartomány szavazói azonban a következő választásokon is peronista jelölteket támogattak.
Chaco tartományban kevés volt a műút és nagyon függött a személyvonatok közlekedésétől. Ezért nagyon rosszul érintette a vasúti privatizáció és az azt követő vonalbezárások az 1990-es évek elején. A tartomány 1997-ben befektetett SEFECHA nevű cégbe, amely akkoriban az egyetlen köztulajdonban lévő elővárosi vasúttársaság volt Argentínában. A SEFECHA manapság évente majdnem egymillió utast szállít és hozzájárult a tartomány gyors felépüléséhez a 2002-es válságból.
Gazdaság
Közlekedés
Közigazgatás
Kormányzók:
- 2003-2011 Jorge Capitanich
Megyék
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/Laguna_Beligoy_from_train_station.jpg/260px-Laguna_Beligoy_from_train_station.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b9/Palacio_Justicia_Resistencia.jpg/260px-Palacio_Justicia_Resistencia.jpg)
- Almirante Brown (Pampa del Infierno)
- Bermejo megye (Chaco) (La Leonesa)
- Chacabuco (Charata)
- Comandante Fernández (Presidencia Roque Sáenz Peña)
- Doce de Octubre (General Pinedo)
- Dos de Abril (Hermoso Campo)
- Fray Justo Santa María del Oro (Santa Sylvina)
- General Belgrano (Corzuela)
- General Donovan (Makallé)
- General Güemes (Juan José Castelli)
- Independencia (Campo Largo)
- Libertad (Puerto Tirol)
- Libertador General San Martín (General José de San Martín)
- Maipú (Tres Isletas)
- Mayor Luis Jorge Fontana (Villa Ángela)
- Nueve de Julio (Las Breñas)
- O'Higgins (San Bernardo)
- Presidencia de la Plaza (Presidencia de la Plaza)
- Primero de Mayo (Margarita Belén)
- Quitilipi (Quitilipi)
- San Fernando (Resistencia)
- San Lorenzo (Villa Berthet)
- Sargento Cabral (Colonia Elisa)
- Tapenagá (Charadai)
- Veinticinco de Mayo (Machagai)
Jegyzetek
Források
- Hivatalos oldal (Spanyol)
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap