Feliratos kő Baka cartouche-ba foglalt nevévelA „Nagy gödör”, Baka piramisának lejárati folyosója és sírkamrájaA piramis és a piramiskörzet alaprajza
Baka(B3k3) vagy Szetka(St.k3) az ókori Egyiptom IV. dinasztiájának egyik uralkodója. Ez bizonyosnak tűnik, mivel kártusba írt neve több helyről előkerült, kártusba pedig csak tényleges uralkodók neveit írták. Ezen kívül viszont semmi sem bizonyos a személyével kapcsolatban, sok feltételezés és elmélet van forgalomban az egyiptológusok között.
Baka neve régóta ismert. Zavijet el-Arjanból több kőre festett feliraton és egy Abu Roás-i sztélén is olvasható. Elterjedt feltételezés szerint azonos Bauefrével (vagy Bafré, Baefré),[2] Hufu egyik fiával, így a Baka a trónneve lenne. Más nézet szerint Dzsedefré fia. Több más, szintén közelebbről ismeretlen névvel is kapcsolatba hozzák, mint Nebka, Neferka, Hórka, Wahemka vagy Senaka. A legtöbb ismert feliraton a ba-szótag jele egy furcsa, a rögtörő kapához vagy ekéhez hasonló hieroglifa. Ezt korábban neb-ként is olvasták. A kérdést bonyolítja, hogy ebben az időben a kártus használata még nem volt kiforrott, az uralkodói és Nebti név mellett akár a Hórusz-nevet is írhatták szereh helyett kártusba. Ennek alapján például Kaplony Péter egyiptológus Huni Hórusz-nevének tartotta.
Baka egy erős és gazdag ország felett uralkodott, amit bizonyít, hogy hatalmas méretű piramis építésébe kezdett. A síremlék méretében alig marad el Hufu és Hafré piramisa mellett. Ma már csak a bejárati folyosó lejtős vágata és a sírkamra látható belőle. Korábban azt gondolták, hogy sosem készült el több belőle, ma már azonban úgy tűnik, hogy nagyobb része készen állhatott, és csak később hordták el az anyagát más építkezésekhez.
Kákosy, László. Ré fiai. Budapest: Gondolat Kiadó [1979]. ISBN 963-280-736-7
Lehner, Mark. Piramisok nagykönyve. Budapest: Alexandra (1997). ISBN 963-368-463-3, pp. 138.
Thomas Schneider: Lexikon der Pharaonen. Albatros, Düsseldorf 2002, ISBN 3-491-96053-3
Jürgen von Beckerath: Handbuch der ägyptischen Königsnamen. Deutscher Kunstverlag, München/Berlin 1984, ISBN 3-422-00832-2
Zahi Hawass: Die Schätze der Pyramiden. Weltbild, Augsburg 2003, ISBN 3-8289-0809-8
Rainer Stadelmann: Die ägyptischen Pyramiden. von Zabern, Mainz 1985, ISBN 9783534094035
Rainer Stadelmann : Die großen Pyramiden von Giza. Akademische Druck- u. Verlagsanstalt, Graz 1990, ISBN 320101480X
Miroslav Verner: Die Pyramiden. Rowohlt, Reinbek 1999, ISBN 3-499-60890-1
Jürgen von Beckerath: Chronologie des pharaonischen Ägypten. von Zabern, Mainz 1997, ISBN 3-8053-2310-7
Aidan Dodson: On the date of the unfinished pyramid of Zawyet el-Aryan. In: Discussion in Egyptology 3, Oxford 1985,
Aidan Dodson, Dyan Hilton: The Complete Royal Families of Ancient Egypt. The American University in Cairo Press, London 2004, ISBN 977-424-878-3
Miroslav Verner: Archaeological Remarks on the 4th and 5th Dynasty Chronology. In: Archiv Orientální, Bd. 69, Prag 2001, S. 363–418 (PDF; 31 MB Archiválva 2013. szeptember 6-i dátummal a Wayback Machine-ben)
Dietrich Wildung: Die Rolle ägyptischer Könige im Bewußtsein ihrer Nachwelt. Teil I. Posthume Quellen über die Könige der ersten vier Dynastien. Münchener Ägyptologische Studien, Bd. 17, Deutscher Kunstverlag, München/Berlin, 1969
Ókorportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap