Bächer Iván
Bächer Iván | |
A Körkép 90 antológiában megjelent fényképe Csigó László felvétele | |
Élete | |
Született | 1957. március 25. Budapest |
Elhunyt | 2013. december 2. (56 évesen) Budapest |
Sírhely | Fiumei Úti Sírkert |
Nemzetiség | magyar |
Szülei | Bächer Mihály |
Pályafutása | |
Jellemző műfaj(ok) | regény, publicisztika |
Kitüntetései |
|
Bächer Iván weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bächer Iván témájú médiaállományokat. |
Bächer Iván (Budapest, 1957. március 25. – Budapest, 2013. december 2.) magyar író, újságíró, publicista, tanár.
Életpályája
Édesapja Bächer Mihály zongoraművész, édesanyja Malecz Erika építész, dédapja Thury Zoltán író, újságíró volt. Apai nagyanyjának, Thury Erzsébetnek a húga pedig Thury Zsuzsa író.
A kispesti Wekerletelepen nőtt fel, ami később folyamatos visszatérő motívuma lett írásainak. Az ELTE Bölcsészettudományi Kar történelem–pedagógia szakán végzett 1981-ben. 1981–1988 között a Móricz Zsigmond Gimnáziumban tanított történelmet, később egy ideig óraadó tanár volt. 1989–1991 között a Magyarország, 1991-től a Népszabadság munkatársa, majd főmunkatársa volt.
2013. december 2-án, hosszú, súlyos betegség után egy budapesti kórházban érte a halál.
2013. december 21-én a Fiumei Úti Sírkert szóróparcellájában vettek tőle végső búcsút.[1]
Publicisztikai és egyéb tevékenysége
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e7/B%C3%A4cher_Iv%C3%A1n_plaque_%28Budapest-13_Pann%C3%B3nia_u_21%29.jpg/263px-B%C3%A4cher_Iv%C3%A1n_plaque_%28Budapest-13_Pann%C3%B3nia_u_21%29.jpg)
1981-től kezdődően jelentek meg szépirodalmi igényű írásai az Élet és Irodalom, az Új Tükör és a Magyarország hasábjain. A Népszabadság Hétvége rovatának állandó szerzője; az utolsó előtti oldalon rendszeresen jelentek meg benne írásai, de tárcával, publicisztikával is jelentkezett olykor, amelyben nem titkolta baloldali érzelmeit.[2]
2009 nyarán erős hullámokat keltett egy írása, amelyben kemény kritikával illette az MSZP–SZDSZ-kormányt, korrupcióval vádolva őket, majd arra a végkövetkeztetésre jutott, hogy a „fasisztákra” kell szavaznia. Az írást a Magyar Hírlap a szerző engedélye nélkül jelentette meg.[3]
2005-től kezdődően önálló esteken is szerepelt, ahol műveiből adtak elő részleteket az ő zongorajátéka mellett. Ilyen a Spinoza Házban előadott Kocsmázás és Pár történetek, az IBS Színpadon előadott Hatlábú est vagy a Konyha-mazurka. Ezekben általában Gyabronka József volt a partnere.[4]
Díjai, elismerései
- 1993 Benamy-díj
- 1993 Az év újságírója-díj (Népszabadság)
- 1993 Gábor Andor-díj
- 1995 Népszabadság-díj
- 2000 Pethő Tibor-emlékérem
- 2000 Táncsics Mihály-díj
- 2001 Budapestért díj
- 2001 Demény Pál-emlékérem
- 2002 Gundel művészeti díj
- 2013 XIII. kerület díszpolgára [5]
Művei
Könyvek
- Bächer Iván–Teknős Miklós: Újlipócia; 2. jav., bőv. kiad.; Ab Ovo, Bp., 2014
- Zsál (Ab Ovo Kiadó, 2013)
- Utóíz (Ab Ovo Kiadó, 2013)
- Kurgast (Ab Ovo Kiadó, 2012)
- Idegen ország (Ab Ovo Kiadó, 2012)
- Hatlábú (sőt több) (Ab Ovo Kiadó, 2012)
- Sétatárs (Ab Ovo Kiadó, 2011)
- Kószáló (Ab Ovo Kiadó, 2011)
- Emberevő (Ab Ovo Kiadó, 2011)
- Igazad van, Loncikám (Ab Ovo Kiadó, 2010)
- Megyek Budára (Ab Ovo Kiadó, 2010)
- Ököllel a zongorát (Ab Ovo Kiadó, 2010)
- Emma asszony szakácskönyve (Vince Kiadó, 2009)
- Világörökség (Bookart Kiadó, 2009)
- Újlipócia (Teknős Miklós fényképeivel, Ulpius-ház Könyvkiadó, 2009)
- Kocsmazaj (Ulpius-ház Könyvkiadó, 2009)
- Névsorolvasó (Ulpius-ház Könyvkiadó, 2008)
- Intőkönyv (Ulpius-ház Könyvkiadó, 2008)
- Vendégkönyv (Ulpius-ház Könyvkiadó, 2007)
- Ruccanások (Ulpius-ház Könyvkiadó, 2007)
- Klétka (Ulpius-ház Könyvkiadó, 2006)
- Zónázó (Népszabadság Könyvek, 2006)
- 150 év. Megannyi budapesti íz (Jaffa Kiadó, 2006)
- Hatlábú – Ebkönyv (Ulpius-ház Könyvkiadó, 2005)
- Kutya Mandovszky (Göncöl Kiadó, 2005)
- Nagypapa hűlt helye (Göncöl Kiadó, 2004)
- Hogyan kell a nőkkel bánni (Göncöl Kiadó, 2003)
- Kezdőbetűk – A város – Levélregény (Göncöl Kiadó, 2002)
- Haláltánc (Göncöl Kiadó, 2002)
- Az elhagyott falu (Göncöl Kiadó, 2001)
- A zongora helye (Göncöl Kiadó, 2001)
- Elindulni három nővel (Göncöl Kiadó, 2000)
- Vándorbab (Göncöl Kiadó, 1999)
- Helyek (Molnár Gál Péterrel, Göncöl Kiadó, 1998)
- Rötúr (Göncöl Kiadó, 1997)
- Budapest (Révész Tamás fotóművésszel, Herald Kiadó, 1996)
- Íz-lelő (Greger Média, 1993)
- Kék Duna keringő (Budapest, 1991)
- Levélregény (Kozmosz Könyvek, 1990)
- A város (Kozmosz Könyvek, 1986)
Színdarabok
- Az én zsidó kabarém (bemutató: 2008, Spinoza Ház)[6][7]
- Oszkár (bemutató: 1985)[8]
- Ebéd (egyfelvonásos, bemutató: 1987)
- New York-i kaszinó (egyfelvonásos, bemutató: 1987)[9]
Hangoskönyvek
- Hatlábú (ebkönyv) (elmondja: Gyabronka József, Kossuth Kiadó, 2010)
- Zene-Szó 1 – Vendég (elmondja: Gyabronka József, zongorázik: a szerző, Göncöl Kiadó, 2004)
Film
Szereplőként
- Komorok - Komor Vilmos nyomában Marosvásárhelyen (Duna Televízió) Riporter Bächer Iván, közreműködő Mestitz Júlia, Spielmann Mihály, Székely László, operatőr Bálint Arthur, rendező Sipos András
- Kolozsvári mozaik - Négy történet a vészkorszak idejéből (Cinemafilm) Riporter Bächer Iván, közreműködő Ferencz Judit, Muresan Judit, Nussbaum László, Szilágyi Júlia, operatőr Xantus Gábor, rendező Sipos András
- Séták Bächer Ivánnal Újlipóciában (Duna Televízió) Riporter Bächer Iván, közreműködő Angyal Ádám, Jász István, Kamondi, Törley, operatőr Mánfai Miklós, rendező Sipos András
Íróként
- A Presszó[10] c. 2008-as magyar filmsorozat utolsó két epizódja (Búcsúbuli, Hadüzenet)[11]
Forgatókönyvként
- Bekerítve (magyar operafilm, 1990, rendező: Molnár György)
Magánélete
Első felesége Klauber Mária tanár volt, akivel a Móricz Zsigmond Gimnáziumban ismerkedtek meg, ahol mindketten tanítottak. 1985-ben házasodtak össze.[12] Regényeiben őt Veraként említi, Klétka c. regényét az ő emlékének szenteli. Klauber Mária 1993-ban hunyt el, hosszú betegség után.
Származása
|
Jegyzetek
- ↑ Végső búcsú Bächer Ivántól
- ↑ Ulpius kiadó - Szerzőink. [2008. május 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. július 3.)
- ↑ Bächer ma a Népszabadságban veri ököllel a zongorát (index.hu)
- ↑ Kultúr-kocsma - antropos.hu
- ↑ A XIII. kerületi díszpolgárai
- ↑ Az én zsidó kabarém
- ↑ Keserű kabaré (blogbejegyzés). [2010. március 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. május 30.)
- ↑ Könyvheti beszélgetés, 1998
- ↑ Móricz Zsigmond Színház archívum. [2008. március 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. április 9.)
- ↑ Presszó (2008), IMDB adatlap
- ↑ Bächer adatlapja az IMDB-n
- ↑ Bächer Iván. (Hozzáférés: 2022. december 22.)
- ↑ Bächer Iván: Kutyamandovszky. Göncöl Kiadó, Budapest, 1999 ISBN 963-918-322-9
- ↑ Bächer Iván: Rötúr. Göncöl Kiadó, Budapest, 1997 ISBN 963-787-591-3
- ↑ Bp. VIII. ker. állami halotti akv. 310/1970. folyószám
- ↑ Bp. XII. ker. állami halotti akv. 1038/1971. folyószám
- ↑ Thury Zoltán gyászjelentése
- ↑ a b Bp. VIII. ker. állami házassági akv. 228/1906. folyószám
- ↑ a b Malecz Béla és Kornéli Rozália házassági anyakönyvi bejegyzése, Budapest VIII. kerület, 1903. jún. 14. – 1903/585
Források
- IBS Színpad
- Kortárs Magyar Írók
További információk
![Fájl:Wikiquote-logo.svg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Wikiquote-logo.svg/50px-Wikiquote-logo.svg.png)
- Meg kell szabadulnunk a sztereotípiáktól (interjú)
- 168 óra interjú
- Bort, zöldséget, történeteket!
- Leeszi-e magát Bächer Iván?
- Portré - Nehéz már a múltamban vájkálni
- Bächer a zongoránál (kritika)
- Sanyarú bukolika (kritika)
Irodalomportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap