Az északi-számi nyelv Swadesh-listája
A magyar és az északi számi nyelv 207 szavas Swadesh-listája.
Bemutatás
Ez a Morris Swadesh amerikai nyelvész alkotta lista olyan alapszókincset tartalmaz, amelyről feltételezhető, hogy minden nyelvben megvan. A listának több változata létezik. Fő változatok:
- a 207 szavas lista, amelyben nem minden szó található meg minden nyelvben (például „kígyó” és „hó”)
- a 100 szavas lista
Ez a lista nem teszi lehetővé a nyelv beszélőivel való kommunikálást, hanem csak a nyelvvel való első érintkezést.
Részletekről lásd a Swadesh-lista szócikket.
Lista
- A számi szavaknál *-gal jelöl szavak a magyar nyelvű megfelelővel (vagy jelentésváltozás esetén más szóval) rokon szavak.[1]
- A számi mellékneveknek van attributív és predikatív jelentése is, ezt #-jellel különítjük el.
- A ~ jel azt jelenti, hogy egy szónak területenként más formája is lehetséges (főképp a kelet - nyugat különül el így).
- Ha két mássalhangzó között egy '-jel van, az azt jelenti, hogy azt a kapcsolatot akár három mássalhangzóval is írhatnánk, tehát egy hosszan ejtett kapcsolatról van szó.
Sz. | Magyar | Északi-számi |
---|---|---|
1. | én | mun, mon*[2] |
2. | te, ön | don, Dii*[3] |
3. | ő | son |
4. | mi | mii* |
5. | ti, önök | dii, Dii* |
6. | ők | sii |
7. | ez | dat |
8. | az | duot |
9. | itt, ide | dáppe, deike, deikke |
10. | ott, oda | doppe, dohko |
11. | ki, aki | gii*[4] |
12. | mi, ami | mii* |
13. | hol, ahol, hova, ahova | gos*, gosa*[5] |
14. | mikor, amikor | goas, go |
15. | hogy (kérdő), ahogy | mot ~ movt, got ~ govt |
16. | ne, nem | ale, ii (in, it, ii, ean, eahppi, eaba, eat, ehpet, eai) |
17. | egész, minden | buot, visot, oppa |
18. | sok | ollu |
19. | némely | muhtin ~ muhtun |
20. | kevés | vehá ~ veahá |
21. | más | eará |
22. | egy | okta* |
23. | kettő | guokta* |
24. | három | golbma* |
25. | négy | njeallje* |
26. | öt | vihtta* |
27. | nagy | stuorra # stuoras |
28. | hosszú | guhkki # guhkes |
29. | bő, széles | govdat # govda ~ govdes |
30. | vastag | gassat # gassa suohkat # suhkkes |
31. | nehéz | váigat # váttis |
32. | kis, kicsi | un'ni # unna, uhcci # uhca, smávis # smávva, baski # baskkes |
33. | rövid | likta, lámpá, rul'la |
34. | szűk, keskeny | baski # baskkes, nákkis, gárži # gáržžes |
35. | vékony | asehaš # asehis, fiinis # fiinna, sili # silis |
36. | nő | nisu |
37. | férfi | olmmái |
38. | ember | olbmo |
39. | gyerek | mánná |
40. | feleség | áhkká, eamit, gálgu |
41. | férj | boadnji |
42. | anya | eadni |
43. | apa | áhčči |
44. | állat | eal'li |
45. | hal | guolli* |
46. | madár | loddi (= magyar lúd)* |
47. | kutya | beana (= magyar fene)* |
48. | tetű | dihkki |
49. | kígyó | bosttagearpmaš, mirkoguovdi |
50. | féreg | máhtu |
51. | fa (élő), gyümölcsfa | muorra |
52. | erdő | meahcci vuovdi |
53. | bot | soađis |
54. | gyümölcs | šaddu, muorji, heđen |
55. | mag | siepman |
56. | (fa)levél | lasta, luotni |
57. | gyökér | veaddi |
58. | (fa)kéreg | garra* |
59. | virág | rássi, lieđđi |
60. | fű | sitnu |
61. | kötél | báddi |
62. | bőr | liiki, náhkkegiera |
63. | hús | biergu, oažži |
64. | vér | varra* |
65. | csont | dákti |
66. | zsír | buoidi |
67. | tojás | monni (= magyar mony)* |
68. | szarv | čoarvi* |
69. | farok | seaibi |
70. | toll | dolgi* |
71. | haj | vuovttat (tbsz.) |
72. | fej | oaivvi |
73. | fül | beallji* |
74. | szem | čalbmi* |
75. | orr | njunni |
76. | száj | njálbmi (= magyar nyelv)* |
77. | fog (főnév), zápfog | bátni, máttabátni |
78. | nyelv | giella |
79. | köröm | gazza |
80. | lábfej | juolgeláhpi |
81. | láb(szár) | váhkká |
82. | térd | čibbi, buolva |
83. | kéz | giehta* |
84. | szárny | soadji ~ soadjá |
85. | has | čoavji |
86. | belek | čoalit (tbsz.) |
87. | nyak | čeabet ~ čeabát |
88. | hát | sealgi |
89. | mell | raddi, čižži |
90. | szív | váibmu, čotta* |
91. | máj | vuiovvas |
92. | iszik | juhkat* |
93. | eszik | borrat |
94. | harap | gáskit, borrat |
95. | szopik | njammat |
96. | (le)köp | čolgat |
97. | hány | vuovssadit |
98. | fúj | bossut |
99. | lélegzik | vuoigŋat |
100. | nevet, kacag | boagustit, čaibmat |
101. | (meg)lát | oaidnit |
102. | (meg)hall | gullat* |
103. | tud | dovdat* |
104. | gondol, gondolkodik | gáddit, doaivvut |
105. | (meg)szagol | haksot, háisut |
106. | fél | ballat |
107. | alszik | nohkat |
108. | él | eallit* |
109. | (meg)hal | jápmit |
110. | (meg)öl | goddit, sorbmet |
111. | verekedik, harcol | doarrut, doarostit, dáistalit |
112. | vadászik | meahcástit |
113. | csap, (meg)üt | časkit |
114. | (el)vág | čuohppat |
115. | hasít | luddet |
116. | (le)szúr, (le)döf | čuoggut, čugget |
117. | kapar, vakar | gazzut, faskut |
118. | ás | roggat, goaivut (havat) |
119. | úszik | vuodjat* |
120. | repül | girdit |
121. | jár | vázzit |
122. | (el)jön | boahtit |
123. | lefekszik, fekszik | veal'lát |
124. | leül, ül | čohkkát |
125. | feláll, áll | lihkadit, lávket |
126. | forog | jorrat, joradit |
127. | esik | gahččat , čalgat |
128. | ad | addit* |
129. | fog (ige) | atnit, doallat |
130. | szorít | bohčit, čárvut ~ čárvet |
131. | dörzsöl | ruv'vet |
132. | (meg)mos | bassat |
133. | (meg)töröl | sihkkut, njámmat, ráhput |
134. | (meg)húz | gaikut, gavvit, njaldit |
135. | (meg)tol | hoigadit, hoigat |
136. | dob | bálkestit, suhppet, suohpput |
137. | (meg)köt | čuolbmat |
138. | (meg)varr | goarrut |
139. | (meg)számol | lohkat |
140. | (meg)mond | dadjat, lohkat, cealkit |
141. | (el)énekel | juoiggat |
142. | játszik | stoahkat, duhkoraddat, stullat |
143. | lebeg, úszik | libardit, libaidit |
144. | folyik | golgat |
145. | megfagy, fagyaszt | galbmot, šuvččagit |
146. | (meg)dagad, (meg)duzzad | báisat, bohtanit, čárdnat |
147. | nap | Beaivi |
148. | hold | mánnu |
149. | csillag | násti |
150. | víz | čáhci |
151. | eső | arvi, borga |
152. | folyó | johka |
153. | tó | jávri |
154. | tenger | mearri |
155. | só | sálti |
156. | kő | geađgi |
157. | homok | sáttu |
158. | por | gavja |
159. | föld | eana |
160. | felhő | balva* |
161. | köd | mierká (téli köd), skoaddu (nem téli) |
162. | ég | albmi |
163. | szél | biegga |
164. | hó | muohta, skálvi (mély hó), šalka (jól letaposott hó), ceavcci (megkeményedett hó), vahca (új hó, vékony hó), jassa (cipővel a házba bevitt hó), šeaηáš (darabos hó) |
165. | jég | jiekŋa |
166. | füst | suovva |
167. | tűz | dolla |
168. | hamu | gutna |
169. | (el)ég | buollit, goddot |
170. | út | geaidnu |
171. | hegy | várri |
172. | piros, vörös | ruoksat # rukses |
173. | zöld | ruoná, ruonas |
174. | sárga | fiskat # fiskes |
175. | fehér | vielgat # vilges (= magyar világos) |
176. | fekete | čáhppat # čáhppes |
177. | éj(szaka) | idja* |
178. | nap(pal) | beaivi |
179. | év | jahki |
180. | meleg | liekkas # liegga, bivval # bivvalis (például időjárás) |
181. | hideg | galmmas galbma, čoaskkis # čoaska (például idő, szél) |
182. | tele | dievas, ollis # olles |
183. | új | ođđa # ođas |
184. | régi | boaris # boares |
185. | jó | buorre |
186. | rossz | headju # heajos, fuotni # fuones, heittot |
187. | korhadt, rothadt | guohca |
188. | piszkos, koszos | duolvvas # duolva |
189. | egyenes | njuolgat # njulges, ollis # olles |
190. | kerek | jorbbas #jorba, jorbat # jorbes |
191. | éles | bastil # bastilis, cogas # cohka (például hang) |
192. | tompa | dulppas # dulpe- |
193. | sima | šallat # šal'les |
194. | nedves | njuoskkas # njuoska, čázas # čáhce- |
195. | száraz | goikkis # goike- |
196. | helyes | albma, vuoigat # vuiges |
197. | közeli, közel | lagas |
198. | messzi, messze | duhkkin |
199. | jobb (a „bal” ellentéte) | rivttes # rievttes |
200. | bal | gurut |
201. | -nál/-nél, -hoz/-höz/-hez | luhtte ~ luhtti, lusa |
202. | -ban/-ben, -ba/-be | -s, -ái, -ii |
203. | -val/-vel | -iin (esz.), -guin (tbsz.) |
204. | és | ja |
205. | ha | jos ~ jus |
206. | mert | dasgo, dainnago, daningo |
207. | név | namma* |
Jegyzetek
- ↑ Ezt úgy kell érteni, hogy ha azt mondjuk, Geaidnu lea guhkes, az azt jelenti, hogy Az utca hosszú, de ha azt, hogy guhkki geaidnu, akkor az a hosszú utca.
- ↑ A magyar nyelvben már jelentősen megváltozott ez a szó, de minden más finnugor nyelvben látható még a rokoni lét, lásd például udmurt és mordvin mon, finn minä, nyenyec many.
- ↑ A számi nyelvekben sem él nagyon a magázódás, de ha előfordul, akkor azt Sg2-vel jelölik.
- ↑ A g ejtése a számiban leginkább a k-hoz hasonlít, így ez a szó nagyon magyarosan hangzik.
- ↑ A rokon vonás itt a magyar ho- kezdetű (hol, hova, hogy) kérdőszavakkal van.
Források
- Pekka Sammallahti: Sámi-suoma-sámi sátnegirji. Girjegiisá. 2006 ISBN 951-8939-28-4