Atirau
Atirau | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Alapítás éve | 1640 | ||
Irányítószám | 060001–060011 | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség |
| ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | −20 m | ||
Időzóna | UTC+5 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Atirau weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Atirau témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Atirau (kazak: Атырау, Atyraý; orosz: Атырау) város Kazahsztánban, az Urál folyó torkolatánál, a Kaszpi-tenger északi partjának közelében. Az azonos nevű terület (oblıs) központja. 1991-ig az orosz neve Gurjev (Гу́рьев) volt. Atirau egy transzkontinentális város, mivel az Urál folyó osztja ketté, mely Ázsia és Európa határának számít.
Fekvése
A Kaszpi-tenger mellett, az Urál folyó torkolatánál fekszik, Almatitól 2700 km-rel nyugatra és 351 km-re az orosz Asztrahán városától.
Története
A folyó torkolatánál fekvő fa erődöt 1645-ben a Jaroszlavlból származó Gury Nazarov orosz kereskedő alapította, aki Xiva (Khiva) és Buhara kereskedelmére szakosodott. Az erődöt a jajki kozákok lerombolták, de a Guriev család kőből (1647–62) újjáépítette. 1699-ben és 1668-ban Stepan Razin kozák-lázadó tartotta hatalmában a várost. Az erőd később fokozatosan elvesztette stratégiai jelentőségét, majd 1810-ben lebontották. 1708 és 1992 között a város Guriev néven volt ismert.
A modern Atirau híres olaj- és halágazatáról. A városnak a 2007 évi népszámláláskor 154 100 lakosa volt (2007), a város etnikai összetétele 90% kazah, a többiek többnyire oroszok és más etnikai csoportok, főleg tatárok és ukránok.
Éghajlat
Éghajlata kontinentális, a tél zord és hideg, a nyár forró és száraz. A csapadékmennyiség évente átlagosan 150-200 mm.[2]
Népesség
A város lakosságának változása:
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 1999 | 2009 | 2014[3] |
---|---|---|---|---|---|---|
78 143 | 114 277 | 130 916 | 149 261 | 142 497 | 165 387 | 195 674 |
Népcsoportok
2014-es adatok alapján a város és környékének etnikai csoportjai a következők:[4]
összesen | kazah | orosz | koreai | tatár | üzbég | ukrán | német | más |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
280 600 | 239 905 | 29 616 | 2 945 | 1 952 | 1 055 | 735 | 407 | 3 985 |
Jegyzetek
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap