2015-ös milánói világkiállítás
Expo Milano 2015 | |
![]() | |
Hivatalos mottó: Nutrire il pianeta, energia per la vita Angol mottó: Feeding the Planet, Energy for Life | |
Adatok | |
Ország | ![]() |
Város | Milánó |
Látogatók száma | 22 200 000 |
Idővonal | |
Esemény kezdete | 2015. május 1. |
Esemény vége | 2015. október 31. |
Nemzetközi kiállítások | |
Előző | Expo 2010 |
Következő | Expo 2020 |
Speciális kiállítások | |
Előző | Floriade 2012 |
Következő | Expo 2016 |
Honlap | www.expo2015.org |
Az EXPO 2015 világkiállítást 2015. május 1. – október 31. között, Milánóban rendezték, a „Nutrire il pianeta, energia per la vita” olasz, illetve „Feeding the Planet, Energy for Life” angol nyelvű mottó köré szervezve (a mottó jelentése magyarul: táplálni a világot, energiát adni az életnek).[1] Ez a második milánói világkiállítás; az elsőre 1906-ban került sor.[1] Milánó a rendezés jogát 2008-ban a törökországi İzmirrel szemben nyerte el.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/08/Michelle_Obama_and_Agnese_Landini_tour_the_Mirror_Room_in_the_Italian_Pavilion_at_the_World_Expo_in_Milan.jpg/260px-Michelle_Obama_and_Agnese_Landini_tour_the_Mirror_Room_in_the_Italian_Pavilion_at_the_World_Expo_in_Milan.jpg)
Részt vevő országok
A részt vevő országok listája:[3]
Magyar vonatkozások
Koncepció és programok
A magyar pavilon jelmondata: „From the Purest Sources” (a. m. a legtisztább forrás(ok)ból).[4] A magyar részvétel központi koncepciója „az egészséges élelmiszer és életmód kölcsönhatása, a magas minőségű fizikai és szellemi táplálék elválaszthatatlan szimbiózisa”;[5] a biológiai sokféleség fenntartása mellett a jó ételekre, egészséges életmódra és az élelmiszerbiztonságra alapult.[4] A magyar jelenlét három fő téma köré szerveződött: az egészséges hagyományok, a vizek országa és a jövő öröksége.
A kiállítás ideje alatt minden hónapnak speciális tematikát határoztak meg: május az „egészséges hagyományok”, június a víz, július az örökségvédelem, augusztus és szeptember a magyar teljesítmények, október pedig a magyar–olasz kapcsolatok hónapja volt.
A pavilon programsorozatát konferenciák, mezőgazdasági, innovációs és élelmiszer-bemutatók, táncelőadások és táncházak, koncertek, művészeti kiállítások, népművészeti bemutatók és egyéb programok alkották.[5] A pavilonban bemutatták az újonnan kifejlesztett Bogányi-zongora második prototípusát.[5] A helyszínen magyar termékeket és ételeket is kóstolhattak a látogatók. Bemutatták a hazai természetes, ásvány- és termálvizeket, a hungarikumokat, Magyarország GMO-mentességét és a magyar élelmiszertermékek eredetének nyomonkövetésére szolgáló informatikai rendszer erényeit.[4]
A magyar pavilon 3 szinten, 1910 m2 alapterületen várta a látogatókat, az expo területének egyik frekventált helyszínén. A pavilonban 2015. május 1-jén, az expo központi megnyitójától kezdve elindultak a programok, de a hivatalos megnyitót csak 2015. június 5-én tartották.[5]
Pavilon
A világkiállítás magyar pavilonjának tervezésére Szőcs Géza, a miniszterelnök főtanácsadója, a világkiállításért felelős kormánybiztos írt ki ötletpályázatot, amire több mint 40 látványterv érkezett.[6] A szakmai zsűri által kiválasztott legjobb pályaművekre a közönség is szavazhatott az interneten. 2014 januárjában végül a zsűri a „A Malom” fantázianevű tervet (Getto Tamás és dr. Hutter Ákos munkáját) nevezte meg győztesként, a második díjjal az „Alakor” jeligéjű pályázatot jutalmazták.[6] Az „Alakor” koncepció készítői Sárkány Sándor képzőművész, Ertsey Attila építész és Herczeg Ágnes kert- és tájépítész voltak.[7]
Az eredmény ellenére 2014 nyarán a zsűri elnöke, Szőcs Géza egy személyben úgy döntött, hogy a második helyezett terv alapján építik meg a magyar pavilont Milánóban.[8] Később a döntést azzal indokolta, hogy a nyertes terv a gyakorlatban nem megvalósítható, többek között a rendelkezésre álló idő rövidsége miatt. A döntés és az eljárás széles körű tiltakozást váltott ki szakmai körökben,[9] a tervtől az építészkamara is elhatárolodótt.[10]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Expo_Milano_2015_-_Hungria.jpg/330px-Expo_Milano_2015_-_Hungria.jpg)
A pavilon kialakításával különböző magyar kulturális szimbólumokat, a mezőgazdasági-tájművelési örökség elemeit és a természeti értékeket kívánta megjeleníteni, természetes anyagok felhasználásával, környezetbarát módon. A tervezés egyik alapelve volt, hogy az épület a kiállítást követően szétszerelhető és újrahasznosítható legyen.[11] A pavilon három részre tagolódott, két álló és köztük egy fekvő sámándob alakú részből állt, a középső részen tetőterasszal, az álló dobokon életfa motívummal.[12] Formája miatt a köztudatba is „Sámándob”-ként került be a terv, illetve az épület. Hivatalos megnevezése Milánóban „Életkert” volt.[11]
A pavilon végül a korábbi tervekhez képest módosított formában, csökkentett tartalommal valósult meg a világkiállítás helyszínén, a becslések szerint 2,3 milliárd forintból.[13] Visszaélésgyanús kifizetések miatt ellenzéki pártok feljelentést tettek hűtlen kezelés miatt.[14] A fél évig tartó expót követően a kormány a pavilon Magyarországra szállításáról és Karcagon történő újbóli felállításáról döntött. Azonban a magyar fél és az olasz építőcég közötti pénzügyi viták miatt az is felmerült, hogy az építmény Olaszországban marad; végül a tényleges bontásra és hazaszállításra csak 2 évvel a kiállítás után került sor.[14] [15] Sárkány Sándor szerint az épület fából készült részei időközben teljesen tönkrementek.[13]
A szerkezet hazahozott részeit egy karcagi telephelyen tárolták több éven keresztül, mivel forráshiány miatt az építkezés sokáig nem tudott elindulni. Az újjáépítésre közbeszerzést írtak ki, ami először eredménytelenül zárult a túl magas árajánlatok miatt. Később a kormány célzott pluszforrást biztosított a karcagi önkormányzatnak az építkezésre.[13] A jelentős mértékben átalakított Sámándobot végül 2024. februárban adták át, Karcag Kincse Művészeti és Konferencia Központ néven. [16]
Az újjáépítés több mint 4 milliárd forintba került.[17] A tervező Sárkány Sándor többször is a hatóságokhoz fordult, 2019-ben többek között hűtlen kezelés miatt tett feljelentést, 2023-ban az Integritás Hatóságtól kérte az ügy kivizsgálását.[13] [18]
Egyéb
2015. október 23-án Magyar Nappal ünnepelte az 1956-os magyar forradalmat az EXPO 2015.[19]
Az expo zárása után a két legnépszerűbb kiállítást Budapesten is bemutatta az Országos Széchényi Könyvtár. Így a magyar közönségnek is alkalma volt megtekinteni a Bíró László feltaláló előtt tisztelgő, illetve a Harry Houdinit megidéző kiállításokat.[5]
Galéria
Pavilonok
- Csehország
- Egyesült Királyság - a világkiállítás legjobb pavilonjának megválasztott épület. [20]
- Kazahsztán
- Kína
- Malajzia
- Nepál
- Olaszország
- Oroszország
- Vietnám
Jegyzetek
- ↑ a b Expo Milano 2015 - Feeding the Planet, Energy for Life. (Hozzáférés: 2015. október 25.)
- ↑ L'Expo del 2015 su farà a Milano. (Hozzáférés: 2015. november 6.)
- ↑ expo2015. org Countries. [2015. május 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. május 2.)
- ↑ a b c Expo 2015|Hungary Archiválva 2015. november 5-i dátummal a Wayback Machine-ben (Hozzáférés: 2015. november 7.)
- ↑ a b c d e szerk.: Beleznay Vera, Hegedűs Claudia, Erdei Boglárka: Milánóból jöttem. "Híres mesterségem címere..." – Expo 2015. Médiavilág Kiadó. ISBN 978-963-12-6826-3
- ↑ a b A 2015-ös Milánói Világkiállítás magyar pavilonja. Építészfórum, 2014. január 15. (Hozzáférés: 2023. augusztus 28.)
- ↑ Az Alakor ötletgazda válasza az építészek tiltakozására - nem csak építészeknek. Építészfórum, 2014. június 6. (Hozzáférés: 2023. augusztus 28.)
- ↑ Expo magyar pavilon - Szőcs Géza kormánybiztos levele. Építészfórum, 2014. június 12. (Hozzáférés: 2023. augusztus 28.)
- ↑ ld. például az Építészfórum oldalon megjelent cikkeket és hozzászólásokat: [1]
- ↑ Expo 2015 Milánó. A Magyar Építész Kamara és a Magyar Építőművészek Szövetsége álláspontja, 2014. május 28. (Hozzáférés: 2023. augusztus 28.)
- ↑ a b Elkészült az Életkert Pavilon acélszerkezete: fából vaskarika?. Tervlap, 2015. március 26. (Hozzáférés: 2023. augusztus 29.)
- ↑ Ertsey Attila, Sárkány Sándor: ALAKOR - a 2015-ös Milánói Expo magyar pavilonjára kiírt pályázat második díjas terve. Építészfórum, 2014. január 20. (Hozzáférés: 2023. augusztus 29.)
- ↑ a b c d Zsilák Szilvia: Az Integritás Hatósághoz fordult a Sámándob tervezője: a karcagi újjáépítést milliárdos lopásnak tartja. Átlátszó, 2023. június 29. (Hozzáférés: 2023. augusztus 28.)
- ↑ a b Magyar pavilon a milánói világkiállításon. K-Monitor Adatbázis. (Hozzáférés: 2023. augusztus 28.)
- ↑ Földes András: Hihetetlen: Két év késéssel talán mégis hazahozzák a Sámándobot. Index, 2017. július 28. (Hozzáférés: 2023. augusztus 28.)
- ↑ Megnyílt a Karcag Kincse Művészeti és Konferencia Központ. Karcagi Hírmondó, 2024. március 8. [2024. június 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2024. március 22.)
- ↑ Újabb 270 milliót költ az állam a sámándobra, így már négymilliárd ment el rá. Telex.hu, 2023. október 1.
- ↑ Erdélyi Katalin: A „Sámándob” tervezője feljelentést tett hűtlen kezelés és költségvetési csalás gyanúja miatt. Átlátszó, 2019. október 22. (Hozzáférés: 2023. augusztus 28.)
- ↑ Hungary National Day at Expo Milano. Agenzia Italia, 2015. október 23. (Hozzáférés: 2024. március 22.)
- ↑ UK and Wolfgang Buttress Win "Best Pavilion" at Milan Expo 2015. ArchDaily, 2015. október 30. (Hozzáférés: 2024. március 25.)