Vallilanlaakso
Vallilanlaakso (ruots. Vallgårdsdalen, tunnettu myös nimellä Kumpulan kartanon laakso[1][2]) on Vallilan pohjoisosassa ja Kumpulan eteläosassa sijaitseva puistoalue Helsingissä.[3] Alue on tunnettu erityisesti vuonna 1932 perustetusta ja nykyisin asemakaavalla suojellusta Vallilan siirtolapuutarhasta. Siirtolapuutarhan välittömässä läheisyydessä sijaitsee myös Kumpulan kasvitieteellinen puutarha.[4] Puistossa on kävely- ja pyöräilyreittejä, 800 metriä pitkä poikittaissuuntainen pyöräbaana, Kalasataman ja Pasilan välinen raitiotie sekä avoimia nurmialueita, joita reunustavat puistopuuryhmät ja pienet metsiköt. Korkeat rakennukset laaksoa reunustavilla rinteillä korostavat laaksovaikutelmaa.[5] Vallilanlaaksoa on kutsuttu kaupunkipuistoksi ja tärkeäksi lähivirkistysalueeksi sekä erityisesti sen itäosaa kulttuurihistoriallisesti arvokkaaksi ja maakunnallisesti merkittäväksi kulttuuriympäristöksi.[5]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a8/28112006508_%28308599167%29.jpg/250px-28112006508_%28308599167%29.jpg)
Aluetta rajaa lännessä Mäkelänkatu, pohjoisessa Kumpulan Isonniitynkatu ja etelässä kaksi liikuntaviraston jalkapallokenttää Mäkelänrinteessä.[3] Idässä varsinainen nurmikenttien puisto-osuus päättyy ennen siirtolapuutarhaa, mutta käytännössä myös puutarhojen muodostamaa kokonaisuutta ja Hämeentielle ulottuvaa vilkasliikenteistä kevyen liikenteen käytävää niiden välissä kutsutaan Vallilanlaaksoksi.[5] Kokonaisuudessaan alueen pinta-ala on noin 43 000 m².[3] Maamerkkejä ovat puutarhojen ja pelikenttien lisäksi Kumpulan kartano[5] sekä kaupungin omistama kaksikerroksinen punainen puutalo, 1800-luvun lopulla rakennettu Villa Novilla.[6]
Suojeltu siirtolapuutarha ja Hämeentien reuna ovat yleiskaavassa viheraluetta, kun taas Vallilanlaakson länsiosa Mäkelänkadun reunassa on kaavoitettu osittaiseksi kantakaupungiksi.[7] Laakson puustoinen keskiosa on linnustollisesti arvokas kohde.[5]
Historia
Vielä 1970-luvun lopulla Vallilanlaakso oli avointa viljeltyä maisemaa, jossa Kumpulanpuroa ja laakson keskellä sijaitsevan tilan pihapiiriä reunusti puustovyöhyke. Viljely on ollut sekä palsta-, pelto- että puutarhaviljelyä.[5] Isonniityn asuinalue puiston pohjoisreunaan rakennettiin 1980-luvulla.[5] Muutos ”peltotilkuista” metsiköiden, puistojen ja liikuntakenttien maisemaksi on ollut voimakas.[5] Aiemmin Vallilan eteläosassa Teollisuuskadulla kulkenut Sörnäisten satamarata rakennettiin uudelle reitille keskelle Vallilanlaaksoa 1960-luvun alussa, ja sen tavaraliikenne loppui vasta vuonna 2008.[5] Radan hyödyntämä Pasilan rautatietunneli puiston länsireunassa Mäkelänrinteen uintikeskuksen kupeessa säilyi pitkään läpikuljettavana, kunnes sen suuaukko 2020-luvulle tultaessa peitettiin maa-aineksella.
Rautatieliikenteen poistuttua puisto on ollut täysin virkistyskäytössä, ja alueen maaperää on myös kunnostettu.[3][8] Puiston vuosittaiset kunnossapitokustannukset Helsingin kaupungille ovat noin 22 000 euroa.[3]
Joukkoliikennekatu- ja raitiohankkeet
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/Cycling_path_in_Vallilanlaakso%2C_Helsinki%2C_Finland%2C_2021.jpg/275px-Cycling_path_in_Vallilanlaakso%2C_Helsinki%2C_Finland%2C_2021.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/20/%27Vallilanlaaksonkulku%27_bikeway_in_Vallilanlaakso%2C_Helsinki%2C_Finland%2C_2024_June_%E2%80%93_01.jpg/275px-%27Vallilanlaaksonkulku%27_bikeway_in_Vallilanlaakso%2C_Helsinki%2C_Finland%2C_2024_June_%E2%80%93_01.jpg)
Poistuneen satamaradan tilalle puiston halki suunniteltiin pitkään poikittaista joukkoliikennekatua, johon olisi kuulunut sekä raitiotie että linja-autoväylä. Alueen asukkaat järjestivät hanketta vastustavia mielenosoituksia ja myös kaupunginmuseo piti suunnitelmaa haitallisena alueen miljöölle.[9][10][11] Esitys kaadettiin täpärästi kaupunginvaltuustossa vuonna 2012.[12]
Poikittaisliikenteen sujuvoittamista haluttiin kuitenkin jatkaa, ja sittemmin samalle reitille rakennettiin Kalasatama–Pasila-raitiotie ja sen yhteyteen asfalttipintainen pyöräilybaana osana Pasilanbaanaa.[13] Baana otettiin käyttöön joulukuussa 2023.[14] Raitiotie johtaa Hermannin rantatieltä Mäkelänrinteen uintikeskuksen ohi Mäkelänkadulle ja edelleen Itä-Pasilaan. Kumpulan asukkaat vastustivat raitiotien reittivalintaa,[15][16] mutta suunnitelma sai silti kaupunginvaltuustossa vahvan kannatuksen.[15] Reittiä perusteltiin osittain sillä, että esitettyyn Sturenkatu-vaihtoehtoon verrattuna Vallilanlaakson sanotaan olevan 3–5 minuuttia nopeampi reitti Pasilan asemalle.[15] Vallilanlaakson osuudelle toteutettiin nurmipintainen viherrata[17], jonka sanotaan upottavan raitiokiskot paremmin maisemaan ja vähentävän raitioliikenteestä syntyvää melua.[5] Vallilanlaakson keskiosasta hävitettiin raitiotien tieltä puita ja kasvillisuutta. Asemakaavoituspalvelun mukaan vanhaa satamarataa seuraava raitiotie ei kuitenkaan merkittävästi vaikuta alueen maisemaan tai luontoon eikä halkaise arvokkaita luontoalueita.[5] Puiston länsiosan muutokset luiskineen ja rinneleikkauksineen muuttivat maisemaa merkittävimmin.[5]
Raitiotiehankkeen maastomittaukset ja pohjatutkimukset aloitettiin Vallilanlaaksossa syksyllä 2020.[18][19] Keväällä 2022 Korkein hallinto-oikeus hylkäsi asemakaavasta jätetyt valitukset.[20][21] Puunkaadot aloitettiin lokakuussa 2022,[22] ja raitiotien rakentaminen laaksossa alkoi vuonna 2023. Liikenne alkoi elokuussa 2024.[23]
Kumpulanpuro
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ac/Summer_in_Vallilanlaakso%2C_Helsinki%2C_Finland%2C_2022.jpg/250px-Summer_in_Vallilanlaakso%2C_Helsinki%2C_Finland%2C_2022.jpg)
Vallilanlaakson halki virtaa Ilmalan varikon luota alkava osittain putkitettu Kumpulanpuro, kantakaupungin ainoa vielä osittain avoin virtavesi.[1] Siirtolapuutarhan alueella useasti tulvineen puron vesi virtaa Hermannin kautta Vanhankaupunginlahteen.[3][24] Sen varrelle Vallilanlaaksoon on rakennettu kaksi lampimaista laajentumaa. Puroa pyritään muokkaamaan luonnonmukaisemmaksi ja sen putkitettuja osuuksia avaamaan.[13]
Katso myös
Lähteet
- ↑ a b Kumpulan kartanon laakso – perinteikäs kulttuuriympäristö miro.fi. 2011. Kumpula-seura ry. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ Mättö, Ville: Pyöräilyaktiivit haluavat puistoreitin keskustan halki Yle (yle.fi). 5.9.2011. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ a b c d e f Vallilanlaakso, puistosuunnitelman ja hulevesisuunnitelman hyväksyminen, Kumpula, nro VIO 5640-1 Asiat | Päätökset, dev.hel.fi. 2012. Helsingin kaupunki. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ Helsingin karttapalvelu (Näkymä Vallilanlaaksosta) kartta.hel.fi. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ a b c d e f g h i j k l Vallilanlaakson raitiotie | Asemakaavaluonnostuksen selostus (pdf) dev.hel.fi. 30.1.2018. Helsingin kaupunki | Asemakaavoitus. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ Lindfors, Sami & Jaakkonen, Leo: Talonvaltaajat iskivät Helsingissä Heikki Hurstin entiseen taloon, kutsuivat naapurit kahville – tällainen on vallattu "kummitustalo" MTV Uutiset. 31.01.2019. Viitattu 7.10.2021.
- ↑ Helsingin karttapalvelu (Näkymä Vallilanlaaksosta yleiskaavassa 2016) kartta.hel.fi. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ Helsingin Vallilanlaakson puiston rakentaminen alkaa Rakennuslehti (rakennuslehti.fi). 5.9.2012. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ Kumpulassa osoitettiin mieltä katuhanketta vastaan Yle Uutiset. 10.3.2009. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ Vallilanlaaksoa halkoo jatkossa joukkoliikennekatu Yle Uutiset. 18.6.2010. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ Vallilanlaakson joukkoliikennekadusta uusi taistelu Yle Uutiset. 22.6.2010. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ Nissinen, Kari: Helsingin valtuusto torppasi Kumpulan joukkoliikennekadun Yle Uutiset. 6.6.2012. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ a b Vallilanlaakso / puistosuunnitelmaselostus kartta.hel.fi. 30.5.2022. Helsingin kaupunki. Arkistoitu 8.7.2022. Viitattu 11.6.2022.
- ↑ Siippainen, Aapo: Kuva: 800 metriä pitkä pyöräbaana aukesi Vallilanlaaksoon Helsingin Uutiset. 4.12.2023. Viitattu 4.12.2023.
- ↑ a b c Jokinen, Juho: Valtuusto päätti: Helsingin uusi raitiolinja saa halkoa Vallilanlaakson puistoaluetta, yhteys Pasilasta Kalasatamaan jo ehkä muutaman vuoden päästä Helsingin Sanomat. 10.4.2019. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ Pelastetaan Vallilanlaakson puisto Puistojen puolesta. 2018. Arkistoitu 31.10.2020. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ Thynell, Tuulia: Ratikalla pääsee ensi vuosikymmenellä Helsingin Sompasaaresta Kalasataman ja Vallilanlaakson läpi Pasilan rautatieasemalle 15 minuutissa Yle Uutiset. 14.6.2018. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ Kalasatamasta Pasilaan -hankkeen maastotyöt etenevät syyskuussa Vallilanlaaksoon Vallilan siirtolapuutarhayhdistys (vallilanspy.fi). 11.9.2020. Viitattu 15.4.2021.
- ↑ Vallilanlaaksossa tehdään maaperätutkimuksia Vallilan siirtolapuutarhayhdistys (vallilanspy.fi). 7.12.2020. Viitattu 20.11.2021.
- ↑ Palkoaho, Milla: KHO: Helsingin uusi ratikkalinja ei lisää meteliä Helsingin Uutiset. 9.5.2022. Viitattu 10.10.2022.
- ↑ Vallilanlaakson ratikkalinjavalitukset nurin – Näin uusi linja etenee Helsingin Uutiset. 9.5.2022. Viitattu 10.10.2022.
- ↑ Palkoaho, Milla: Vallilassa kaadetaan puita uuden ratikkalinjan tieltä Helsingin Sanomat. 31.10.2022. Viitattu 31.10.2022.
- ↑ Riikka Sorsa: Raitiolinja 13 alkaa liikennöidä 12.8. Kalasataman ja Pasilan välillä Kaupunkiliikenne Oy. 19.6.2024. Viitattu 19.6.2024.
- ↑ Helsingin Vallilanlaaksoon toteutetaan tulvia estäviä rakenteita Rakennuslehti (rakennuslehti.fi). 26.4.2012. Viitattu 15.4.2021.
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vallilanlaakso Wikimedia Commonsissa