Tiikerihait
Tiikerihait | |
---|---|
Valkoevähai (Triaenodon obesus) | |
Varhaisliitukausi–Nykyaika (Holoseeni) Valangin-vaihe–Holoseeni[1] PreЄ Є O S D C P T J K Pg N | |
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Eläinkunta Animalia |
Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
Luokka: | Rustokalat Chondrichthyes |
Alaluokka: | Leveäsuiset Elasmobranchii |
Lahko: | Luomihaikalat Carcharhiniformes |
Heimo: | Tiikerihait Carcharhinidae Jordan & Evermann, 1896 |
Suvut | |
| |
Katso myös | |
| |
Infobox OKNimi-testi OK |
Tiikerihait, aikaisemmalta nimeltään ihmishait[2] (Carcharhinidae) on luomihaikalojen lahkoon kuuluva heimo. Se on yksi suurimmista haiheimoista,[3] ja sisältää 59 lajia.[4]
Suurin tiikerihailaji on tiikerihai, joka kasvaa jopa 7,5-metriseksi; pienin laji on Rhizoprionodon taylori, joka kasvaa noin 70 senttimetriä pitkäksi.[5] Tiikerihait ovat ulkomuodoltaan tyypillisiä haita.[3] Kaikilla lajeilla on viisi kidusrakoa, kaksi selkäevää ja yksi peräevä. Pyrstön kahdesta puoliskosta ylimmäinen on paljon suurempi.[2][3] Tiikerihait elävät pääasiassa trooppisissa ja lauhkeissa merissä, mutta joitakin lajeja tavataan myös suolattomissa vesissä.[2][3]
Kuten kaikki muutkin hait, tiikerihait ovat lihansyöjiä ja käyttävät ravinnokseen kalaa ja muita eläimiä. Jotkut suurimmista tiikerihailajeista saattavat olla ihmiselle vaarallisia,[3] ja ne aiheuttavat suurimman osan ihmisiin kohdistuvista haihyökkäyksistä.[5] Tiikerihait ovat joko ovovivipaarisia tai vivipaarisia, ja poikaset syntyvät kuoriuduttuaan ja kehityttyään naaraan kohdussa.[2] Aiemmin uskottiin, että tiikerihait ilmestyivät vasta paleogeenikaudella, jolloin heimo olisi ollut nuorin nykyisistä hairyhmistä.[2] Kuitenkin vuonna 2014 kuvattiin fossiilinen tiikerihaisuku Archaeogaleus, joka on peräisin varhaisliitukaudelta.[1]
Luokittelu
Tiikerhaita on 59 lajia, jotka luokitellaan 12 sukuun:[4]
- Suku Täplähait (Carcharhinus)
- Mustakuonohai (Carcharhinus acronotus)
- Hopeaevähai (Carcharhinus albimarginatus)
- Isokuonohai (Carcharhinus altimus)
- Carcharhinus amblyrhynchoides
- Harmaariuttahai (Carcharhinus amblyrhynchos)
- Savuhai (Carcharhinus amboinensis)
- Carcharhinus borneensis
- Carcharhinus brachyurus
- Carcharhinus brevipinna
- Carcharhinus cautus
- Carcharhinus cerdale
- Carcharhinus coatesi
- Carcharhinus dussumieri
- Haukkahai (Carcharhinus falciformis)
- Carcharhinus fitzroyensis
- Carcharhinus galapagensis
- Carcharhinus hemiodon
- Carcharhinus humani
- Carcharhinus isodon
- Carcharhinus leiodon
- Härkähai (Carcharhinus leucas)
- Mustapilkkahai (Carcharhinus limbatus)
- Valkopilkkahai (Carcharhinus longimanus)
- Carcharhinus macloti
- Carcharhinus macrops
- Mustaevähai (Carcharhinus melanopterus)
- Sumuhai (Carcharhinus obscurus)
- Riuttahai (Carcharhinus perezi)
- Ruskohai (Carcharhinus plumbeus)
- Carcharhinus porosus
- Carcharhinus sealei
- Carcharhinus signatus
- Pilkkapyrstöhai (Carcharhinus sorrah)
- Australianmustapilkkahai (Carcharhinus tilstoni)
- Carcharhinus tjutjot
- Suku Glyphis
- Glyphis fowlerae
- Gangesinhai (Glyphis gangeticus)
- Glyphis garricki
- Glyphis glyphis
- Glyphis siamensis
- Suku Lamiopsis
- Lamiopsis temminckii
- Lamiopsis tephrodes
- Suku Nasolamia
- Nasolamia velox
- Suku Negaprion
- Negaprion acutidens
- Sitruunahai (Negaprion brevirostris)
- Suku Prionace
- Sinihai (Prionace glauca)
- Suku Isogomphodon
- Isogomphodon oxyrhynchus
- Suku Loxodon
- Loxodon macrorhinus
- Suku Rhizoprionodon
- Maitohai (Rhizoprionodon acutus)
- Rhizoprionodon lalandii
- Rhizoprionodon longurio
- Rhizoprionodon oligolinx
- Nokkahai (Rhizoprionodon porosus)
- Rhizoprionodon taylori
- Atlantinnokkahai (Rhizoprionodon terraenovae)
- Suku Triaenodon
- Valkoevähai (Triaenodon obesus)
- Suku Galeocerdo
- Tiikerihai (Galeocerdo cuvier)
- Suku Scoliodon
- Lapahai (Scoliodon laticaudus)
- Scoliodon macrorhynchos
Lähteet
- ↑ a b Guinot, Guillaume & Cappetta, Henri & Adnet, Sylvain: A rare elasmobranch assemblage from the Valanginian (Lower Cretaceous) of southern France. Cretaceous Research, maaliskuu 2014, 48. vsk, s. 54–84. doi:10.1016/j.cretres.2013.11.014. ISSN 0195-6671. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 26.1.2019. (englanniksi)
- ↑ a b c d e Palmén, Ernst & Nurminen, Matti (toim.): Eläinten maailma, Otavan iso eläintietosanakirja. 1. Aarnikotka–Iibikset, s. 443. Helsinki: Otava, 1974. ISBN 951-1-01065-4.
- ↑ a b c d e Carcharhinid Encyclopædia Britannica. 8.10.2008. Encyclopædia Britannica, inc. Viitattu 26.1.2019. (englanniksi)
- ↑ a b Family Carcharhinidae (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). Viitattu 26.1.2019. (englanniksi)
- ↑ a b ISAF: International Shark Attack File flmnh.ufl.edu. Viitattu 16.4.2009. (englanniksi)
|