Suursukeltajat
Suursukeltajat | |
---|---|
![]() Jättisukeltaja (Dytiscus latissimus) | |
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Eläinkunta Animalia |
Pääjakso: | Niveljalkaiset Arthropoda |
Luokka: | Hyönteiset Insecta |
Lahko: | Kovakuoriaiset Coleoptera |
Alalahko: | Petokuoriaiset Adephaga |
Heimo: | Sukeltajat Dytiscidae |
Suku: | Suursukeltajat Dytiscus Linnaeus, 1758 |
Katso myös | |
| |
Infobox OKNimi-testi OK |
Suursukeltajat (Dytiscus) ovat vedessä eläviä petokuoriaisia, jotka nimensä mukaisesti viettävät pitkiäkin aikoja veden alla muun muassa saalistamassa. Jos on erityisen lämmin, saattavat suursukeltajat joskus lähteä lentoon etsimään parempia vesistöjä. Suursukeltaja ei siis hengitä vedessä, vaan peitinsiipiensä alle varastoimastaan ilmasta. Sukellusten välissä se täydentää ilmavarastonsa takapäässään olevan hengitysaukon kautta.
Lajeja
Suomessa elää viisi suursukeltajalajia:[1]
- Keltalaitasukeltaja (Dytiscus marginalis), pituus: 27–35 mm
- Jättisukeltaja (Dytiscus latissimus), pituus: 38–44 mm (rauhoitettu)
- Rillisukeltaja (Dytiscus circumcinctus), pituus: 29–36 mm
- Pohjansuursukeltaja (Dytiscus lapponicus), pituus: 24–30 mm
- Etelänsuursukeltaja (Dytiscus dimidiatus), pituus: 29–39 mm (harvinainen Suomessa)
Toukat
Myös suursukeltajan toukat ovat petoja, ja pystyvät syömään lähes mitä vain sammakonpoikasista kalanpoikasiin, kuten täysikasvuiset kuoriaisetkin. Suursukeltajan toukat syövät myös lajitovereitaan.Toisin kuin aikuisilla, toukilla on kidukset ja ne hengittävät happea niiden avulla.Toukat uivat nopeammin pitkien takajalkojensa avulla.
Lähteet
- http://cc.joensuu.fi/~ehuttune/e_muita_hyonteisia/suursukeltajat.htm[vanhentunut linkki]
- http://koti.mbnet.fi/luontoga/suursuk.htm (Arkistoitu – Internet Archive) .Toukat hengittävät niiden kidustensa avulla.
Viitteet
- ↑ Suursukeltajat – Dytiscus Laji.fi. Viitattu 20.4.2021.
Aiheesta muualla
- Pekka Valtonen 2007: Sukeltajat[vanhentunut linkki]
- ITIS: Dytiscus (englanniksi)
|