Sollefteån kunta
Sollefteån kunta | |
---|---|
![]() vaakuna | |
![]() | |
Valtio | ![]() |
Lääni | Västernorrlandin lääni |
Maakunta | Ångermanland |
Keskustaajama | Sollefteå |
Kuntakoodi | 2284 |
Pinta-ala ([1]) | |
– Maa | 5 396,48 km² |
Väkiluku (31.12.2021) ([2]) | 18 814 |
– Väestötiheys | 3,5 as./km² |
www.solleftea.se | |
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |
Sollefteån kunta (ruots. Sollefteå kommun) on Västernorrlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Ångermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Sollefteå.[3]
Kunnan maapinta-ala on 5 396,48 neliökilometriä (1.1.2016)[1] ja asukasluku 18 814 henkeä (31.12.2021).[2]
Sollefteån taajama on kauppa- ja teollisuuskeskus sekä liikenteen solmukohta. Kunnan nähtävyyksiä ovat Junselen eläinpuisto ja Halstabackenin talviurheilukeskus.
Vuonna 2007 kunnassa oli 77,32 km² peltoa,[4] joten saman ajankohdan maapinta-alaan[5] vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
Nykyisen kunnan alue koostuu 14 entisestä pitäjästä, jotka vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan korvattiin maalaiskunnilla. Vuonna 1902 osa Sollefteån maalaiskunnasta erotettiin Sollefteån kauppalaksi, ja samalla vuonna 1885 perustettu Sollefteån taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Kauppala muutettiin Sollefteån kaupungiksi vuonna 1917. Vuonna 1945 loppuosa maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seitsemän "suurkuntaa":
- Boteå (Boteå, Styrnäs, Sånga ja Överlännäs)
- Helgum (ei muutosta)
- Junsele (ei muutosta)
- Långsele (Graninge ja Långsele)
- Ramsele (Edsele ja Ramsele)
- Resele (Ed ja Resele)
- Ådals-Lidens (ei muutosta)
Lisäksi Multrån maalaiskunta liitettiin Sollefteån kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin Sollefteån kunta yhdistämällä kaupunki sekä Helgumin, Långselen, Junselen, Reselen ja Ådals-Lidenin maalaiskunnat. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin Boteån ja Ramselen kunnat liitettiin vielä siihen (paitsi Styrnäsin alue, joka liittyi Kramforsin kuntaan).
Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Sollefteån kaupungin vaakuna. Myös maalaiskunnilla oli omia vaakunoita.
- Boteån maalaiskunta
- Helgumin maalaiskunta
- Junselen maalaiskunta
- Långselen maalaiskunta
- Ramselen maalaiskunta
- Ådals-Lidenin maalaiskunta
Väestönkehitys
Sollefteån kunnan väestönkehitys 1950–2020 | ||||
---|---|---|---|---|
Vuosi | Asukkaita | |||
1950 | 37 976 | |||
1955 | 38 686 | |||
1960 | 34 592 | |||
1965 | 30 677 | |||
1970 | 27 495 | |||
1975 | 26 210 | |||
1980 | 26 053 | |||
1985 | 25 401 | |||
1990 | 24 840 | |||
1995 | 23 936 | |||
2000 | 21 978 | |||
2005 | 20 976 | |||
2010 | 20 255 | |||
2015 | 19 783 | |||
2020 | 18 872 | |||
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).[6][2] |
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31.12.2015)[7] | % |
---|---|---|---|
Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 133 | 10,8 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 311 | 1,6 | |
Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 822 | 4,2 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 16 517 | 83,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 243 Suomessa syntynyttä,[8] mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 255 Suomessa syntynyttä,[9] mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 164 518 kruunua.[10] Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.[11]
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:[12]
- 0–17-vuotiaat: 17,8 %
- 18–64-vuotiaat: 55,8 %
- 65 vuotta täyttäneet: 26,4 %
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa[13][14] ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Elinkeino | |||
---|---|---|---|
Työpaikat (%) | Työlliset (%) | ||
alkutuotanto | 5,3 | 6,2 | |
jalostus | 14,7 | 16,4 | |
palvelut | 78,5 | 76,0 | |
tuntematon | 1,5 | 1,5 | |
Työpaikkoja ja työllisiä | 8 268 | 8 637 | |
työpaikkaomavaraisuus | 95,7 |
Taajamat
Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,8 prosenttia.[15] Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 529 asukasta.[15] Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:[16]
# | Taajama | Väkiluku (31.12.2010) |
---|---|---|
1 | Sollefteå | 8 562 |
2 | Långsele | 1 584 |
3 | Ramsele | 968 |
4 | Junsele | 895 |
5 | Näsåker | 513 |
6 | Österforse | 204 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:[17]
- Betåsen
- Edsele
- Finnfors
- Forsmo
- Helgum
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:[18]
- Arlum + Stöndar
- Björkå
- Bäckaskog
- Edsele
- Forsmo
- Graninge bruk
- Helgum
- Resele och Myre
- Råsmon
- Undrom
- Vallen
- Viksmon och Märraviken
- Västerrå + Österrå
- Åsmon
- Ödsgårdsmon
- Ön norra + Sand södra
- Österås
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:[19]
- Björknäset
- Forsmo (del)
- Gåsnäs
- Nedre Strömnäs
- Rådom
- Östergraninge
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sollefteån kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Puolue | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 | ||
Maltillinen kokoomus | 5 | 5 | 6 | 6 | 6 | 5 | 6 | 5 | 6 | 4 | 7 | 7 | 5 | 2 | {{{m2022}}} | |
Keskustapuolue | 17 | 17 | 14 | 12 | 10 | 9 | 7 | 6 | 5 | 5 | 6 | 4 | 4 | 9 | {{{c2022}}} | |
Liberaalit | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 3 | 2 | 2 | 1 | 0 | {{{fp2022}}} | |
Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 2 | 3 | 1 | 4 | 5 | 2 | 1 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} | |
Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} | |
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 34 | 35 | 36 | 37 | 36 | 34 | 27 | 31 | 25 | 21 | 22 | 21 | 21 | 16 | {{{s2022}}} | |
Vasemmistopuolue | 4 | 3 | 4 | 4 | 3 | 4 | 3 | 4 | 8 | 5 | 4 | 3 | 3 | 6 | {{{v2022}}} | |
Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | {{{sd2022}}} | |
Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 8 | 9 | {{{övr2022}}} | |
Yhteensä[21] | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 51 | 51 | 51 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c5/Distrikt_Sollefte%C3%A5.jpg/250px-Distrikt_Sollefte%C3%A5.jpg)
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
- Boteån piiri
- Edin piiri (Ångermanland)
- Edselen piiri
- Graningen piiri
- Helgumin piiri
- Junselen piiri
- Långselen piiri
- Multrån piiri
- Ramselen piiri
- Reselen piiri
- Sollefteån piiri
- Sångan piiri
- Ådals-Lidenin piiri
- Överlännäsin piiri
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:[22]
- Sollefteå
- Multrå-Sånga
- Graninge
- Långsele
- Ed
- Resele
- Helgum
- Ådals-Liden
- Junsele
- Boteå
- Överlännäs
- Ramsele-Edsele
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat.[23] Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
- Boteå
- Boteå utom Gålsjö (ei ollut seurakunta)
- Ed
- Edsele
- Graninge
- Gålsjö
- Helgum
- Junsele
- Långsele
- Multrå
- Norrlands trängkår* (Norrlands trängbataljon)
- Ramsele
- Resele
- Sollefteå
- Sånga
- Ådals-Liden (Liden)
- Överlännäs (Lännäs)
Kirkot
- Boteån kirkko
- Edin kirkko
- Edselen kirkko
- Graningen kirkko
- Helgumin kirkko
- Junselen kirkko
- Långselen kirkko
- Multrån kirkko
- Ramselen vanha kirkko
- Ramselen uusi kirkko
- Reselen kirkko
- Sollefteån kirkko
- Sångan kirkko
- Ådals-Lidenin kirkko
- Överlännäsin kirkko
Historia
Alueelta on löydetty Nämforsenin kalliopiirrokset, jotka on ajoitettu vuodelle n. 5000-1000 eaa. Lisäksi seudulta on löytynyt kivikautinen kylä. Uudempaa historiaa edustaa rautaruukkimiljöö 1700-luvulta.
Lähteet
- ↑ a b Kommunarealer den 1 januari 2016 (km²) (XLSX) Statistiska centralbyrån. Viitattu 12.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ a b c Folkmängden efter region, civilstånd, ålder och kön. År 1968 - 2021 Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.6.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Sollefteå Nationalencyklopedin. NE Nationalencyklopedin AB. Arkistoitu 17.8.2016. Viitattu 5.7.2016.
- ↑ Åkerarealens användning efter kommun och gröda. År 1981, 1985, 1989-1995, 1999-2007 25.11.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp (uppdateras ej). År 2000-2011 9.3.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängden i Sveriges kommuner 1950-2011 enligt indelning 1 januari 2012 (XLS) 20.2.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.8.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2015 Statistiska centralbyrån. Viitattu 18.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ Utrikes och inrikes födda kommunvis efter födelseland den 31 december 2009 enligt indelningen den 1 januari 2010 (XLS) Tabeller över Sveriges befolkning 2009. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängd 31 dec 1984 enligt indelningen 1 jan 1985: Del 3 Fördelning efter kön, ålder, civilstånd och medborgarskap i kommuner m m (PDF) Statistiska centralbyrån. Viitattu 25.12.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Nettoinkomst 2010 (XLS) 25.1.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Kommuner rangordnade efter störst genomsnittlig nettoförmögenhet per person 2007, korrigerad 2010-03-22 (XLS) 22.3.2010. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Sveriges befolkning, kommunala jämförelsetal, 31 december 2011 (XLS) 19.4.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (dagbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (nattbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ a b Tätortsgrad (inv i och utanför tätort), per kommun 2005 och 2010 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Landareal, folkmängd och invånartäthet (inv/km2), per tätort 2005 och 2010 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Befolkning i tätorter 1960-2010 (XLS) 29.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Småorternas landareal, folkmängd och invånare per km2 2005 och 2010 (XLS) 2.10.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 5.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Landareal per småort (orter med 50-199 invånare), folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1995-2010 Statistiska centralbyrån. Viitattu 9.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Kommunfullmäktigval - erhållna mandat efter region och parti. Valår 1973 - 2018 Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.6.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Valtuustopaikkojen kokonaismäärä saatu laskemalla yhteen puolueiden saamien valtuustopaikkojen määrät.
- ↑ Församlingsfolkmängd efter kön 31 december 2011 (XLS) Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Församlingarna kommunvis Sveriges församlingar genom tiderna. Skatteverket. Viitattu 15.11.2012. (ruotsiksi)
Aiheesta muualla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Sollefteån kunnan kotisivut
![Käännös suomeksi](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Translation_Latin_Alphabet.svg/60px-Translation_Latin_Alphabet.svg.png)
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sollefteå kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/V%C3%A4sternorrland_l%C3%A4n_vapen.svg/50px-V%C3%A4sternorrland_l%C3%A4n_vapen.svg.png)
Härnösandin kunta • Kramforsin kunta • Sollefteån kunta • Sundsvallin kunta • Timrån kunta • Ången kunta • Örnsköldsvikin kunta |
Katso myös: Luettelo Ruotsin kunnista • Ruotsin läänit |