Onnenpotku
Onnenpotku | |
---|---|
![]() | |
Ohjaaja | Glory Leppänen |
Käsikirjoittaja | Valentin Erkki Karu |
Perustuu | Ivar Johanssonin ohjaamaan ruotsalaiseen elokuvaan Uppsagd, 1934, jonka käsikirjoitus on Sven Nygrenin |
Tuottaja | Erkki Karu T. J. Särkkä |
Säveltäjä | Olavi Karu |
Kuvaaja | Eino Kari |
Leikkaaja | Yrjö Norta |
Lavastaja | Karl Fager |
Pääosat | Yrjö Tuominen Ester Toivonen Toivo Palomurto Aku Korhonen |
Valmistustiedot | |
Valmistusmaa | Suomi |
Tuotantoyhtiö | Suomen Filmiteollisuus SF Oy |
Ensi-ilta | 1936 |
Kesto | 101 min |
Alkuperäiskieli | suomi |
Katsojat | 407 826[1] |
Aiheesta muualla | |
IMDb | |
Elonet | |
[ Muokkaa Wikidatassa ] ![]() | |
Infobox OKNimi-testi OK |
Onnenpotku on Glory Leppäsen ohjaama komediaelokuva vuodelta 1936.
Elokuva oli ensimmäinen suomalaisen naisohjaajan pitkä elokuva ja se on edelleen katsotuin naisen ohjaama suomalaiselokuva.[1] Elokuvan oli aloittanut Erkki Karu, mutta hänen kuoltuaan yllättäen työtä tarjottiin Toivo Särkälle, joka ei kuitenkaan uskaltanut ottaa vastuuta ohjaamisesta vaan siirsi sen Leppäselle. Leppäsellä oli kokemusta alalta yhden ulkomailla pidetyn alan seminaarin verran ja roolit kahdessa mykkäelokuvassa. Kuvaaja Yrjö Norta auttoi Leppästä teknisissä seikoissa, ja Leppänen vastasi lähinnä henkilöohjauksesta. Leppänen jatkoi sittemmin teatteriohjaajana ja kirjailijana. Musiikin säveltänyt Erkki Karun poika Olavi Karu teki myöhemmin useita elokuvakäsikirjoituksia[2][3], mutta myös sävelsi musiikin viiteen muuhunkin elokuvaan[4]
Leppänen on myöhemmin kertonut kuvauksista, että kokemattomat Yrjö Tuominen ja Ester Toivonen ujostelivat kovasti rakkauskohtauksien tekoa. Kun Leppänen käski heidän harjoitella nurkan takana, Toivonen valitti: "Mutta kun minä en rakastu!".[3]
Juonitiivistelmä
Tarina kertoo työttömäksi joutuvasta insinööristä ja tehtailijan tyttärestä, jotka seurustelevat salaa tytön isältä, joka on suunnitellut tyttärelleen toista sulhasta. Varkauksien ja väärinkäsitysten kautta päästään onnelliseen lopputulokseen.
Arviot
Aikalaisarvioissa todetaan suomalaisen elokuvan kehityksen suunta: eteenpäin. Maakansan kriitikko lausuu: "Onnenpotku on epäilemättä luettava parhaitten kotimaisten elokuvien joukkoon". Paitsi ohjaajan, myös käsikirjoittaja Valentinin eli Ensio Rislakin ansiot huomataan useassa arviossa.[5]
Myöhemmissä televisioesitysten aikaisissa arvioissa elokuvan kankean näytelmällisyyden syinä pidetään näyttelijöiden, Yrjö Tuomisen ja Ester Toivosen, kokemattomuutta, mihin Leppänen itsekin on viitannut,[3] sekä tuotanto-olosuhteita, ei niinkään ohjaajaa,[2] Vaikka replikointi ei ole erityisen sujuvaa, ansioina ovat erään kriitikon mukaan työttömyyden kuvaus, Aku Korhosen hahmo ja Ester Toivosen rooliasut.[6]
Näyttelijät
|
|
Lähteet
- ↑ a b Frozen 2 rikkoi parikin ennätystä: tilastoidun historian katsotuin animaatio ja naisohjaajan elokuva Elokuvauutiset.fi. 3.2.2020. Viitattu 3.2.2020.
- ↑ a b Arto Pajukallio, Elokuvat, Helsingin Sanomat 29.11.2011, sivu D 5
- ↑ a b c Onnenpotku Elonet. , Taustaa, viitattu 7.2.2014
- ↑ Olavi Karu Elonetissä.
- ↑ Onnenpotku Elonet. , Lehdistöarviot, viitattu 7.2.2014
- ↑ Päivän elokuvia, Tv-maailma, 47/2011 sivu 17
Aiheesta muualla
- Onnenpotku Kansallisen audiovisuaalisen instituutin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)