Matti Louhi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Rantasipi_mainos_30-8-1973.jpg/250px-Rantasipi_mainos_30-8-1973.jpg)
Matti Ilmari Louhi[1] (22. marraskuuta 1936 Toivakka – 15. huhtikuuta 2020 Jyväskylä[2]) oli suomalainen graafinen muotoilija ja kuvittaja.
Elämä
Louhi syntyi Toivakassa ja opiskeli Jyväskylässä sekä Birminghamissa, Englannissa. Hän teki joitakin omia lastenkirjoja ja muutamia käsikirjoituksia Pikku Kakkonen -lastenohjelmaan, mutta ennen kaikkea kuvituksia. Louhi toimi Jyväskylän kulttuurilautakunnan jäsenenä 1990-luvulla.[3]
Louhi on haudattu Jyväskylän vanhalle hautausmaalle.[1][4]
Tunnustukset
Louhi sai vuonna 1974 Hans Christian Andersen -palkinnon kunniamaininnan kirjastaan Torvi, joka ei lakannut soimasta.[5]
Kuvituksia
Louhi toteutti 1960–1990-luvuilla yhteensä noin 700 kirjan kansikuvat.[6] Näistä tunnetuimpia ovat:
- J. R. R. Tolkien -suomennokset Taru sormusten herrasta, Silmarillion ja Keskeneräisten tarujen kirja[6]
- 3 etsivää -nuortenkirjasarja
- useat Kalle Päätalon kirjat[6][7]
- useat Raymond Chandler- ja Ian Fleming -suomennokset[6]
- Gummeruksen Erotica-sarjan kirjat[6]
Louhen kirjoittamia kirjoja
- Torvi, joka ei lakannut soimasta ; kertonut ja kuvittanut Matti Louhi. Gummerus 1971
- Sipi.. sipi.. : kuvitettuja tosiasioita Raflakahlaajista. Rantaloma, Jyväskylä 1972, täyd. painos 1974
- Kenraali Kuperkeikan ja hänen hevosensa Hirnuvirnun seikkailuja : pudonnut pilvi. Gummerus 1973
- Kuti, kuti, tyttölintu!. Gummerus 1974, 2. painos Rantasipi, Jyväskylä 1986
- Matka kellojen kaupunkiin ; teksti ja kuv. Matti Louhi. WSOY 1978, 9. painos 1994
- Laulavat lapaset ; kert. ja kuv. Matti Louhi. Talli-iltain tarinoita-sarja. Vaasa Oy, Vaasa 1981
Lähteet
- ↑ a b Jyväskylän seurakunnan hautahaku Hautakartta. Viitattu 11.1.2024.
- ↑ Päätalon kirjojen kansien tekijänä tunnettu kuvittaja Matti Louhi on kuollut (Tilaajille) Keskisuomalainen. 19.4.2020. Viitattu 19.4.2020.
- ↑ Jyväskylän kaupunginkirjaston luettelo keskisuomalaisista kirjailijoista (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Matti Louhen hautakivi BillionGraves. Viitattu 11.1.2024.
- ↑ IBBY Honour List (1956-1980) s. 20
- ↑ a b c d e Ville Hänninen: Kirjan kasvot: sata vuotta suomalaisia kirjankansia, s. 179–180, 185–186. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2017.
- ↑ Kalle Päätalo foorumi. Facebook.
Aiheesta muualla
- Kontuwiki
- Matti Louhen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
|