Lauri Ahlgrén
Lauri Kalevi Ahlgrén (4. syyskuuta 1929 Karkku – 23. heinäkuuta 2021[1])[2] oli suomalainen taidegraafikko, taidemaalari ja taidealan järjestövaikuttaja. Hän on tunnetuimpia informalismin edustajia Suomessa.[3] Ahlgrénin värikkäät abstraktit litografiat muodostuvat selvärajaisista alueista ja liittyvät muotokieleltään sarjakuvamaailmaan.
Ahlgrén toimi Taide-lehden päätoimittajana 1960-luvun lopulla ja osan 1970-luvusta. Hän oli taiteilijaprofessori vuosina 1980–1985. Ahlgrénille myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1969 ja professorin arvonimi vuonna 1997.[4]
Ahlgrén menehtyi pitkäaikaiseen sairauteen 91-vuotiaana vuonna 2021.[5]
Julkisia teoksia
Lauri Alhgrénin suunnittelemia jukisia teoksia ovat seuraavat:[4]
- lasimaalaus 1997, Tikkakosken kirkko
- lasimosaiikki 1997, Vaasan hautausmaan pieni kappeli
- lasimaalaus 1992, Sysmän Otamon siunauskappeli
- lasimaalaus 1991, Savonlinnan tuomiokirkko
- lasimaalaus 1990, Joutsenon kirkko
- lasimaalaus 1989, Kiukaisten kirkko
- seinämaalaus 1988, Aamulehti, Tampere
- lasimaalaus 1987, Kemin kirkko
- lasimaalaus 1987, Siilinjärven Toivala-Vuorela seurakuntakeskus
- lasimaalaus 1983, Asikkalan kirkko
- seinämaalaus 1983, Kainuun Keskusammattikoulu
- lasimaalaus 1981, Keravan kirkko
- seinämaalaus 1979, Järvenpään posti
- lasimaalaus 1977, Oulun tuomiokirkko
- seinämaalaus 1970, Hyvinkään vanhainkoti
- seinämaalaus 1966, The Finnish School, Jerusalem
- seinämaalaus 1963, Kuopion kaupunginteatteri: seinämaalaus 1960, Heinolan seminaari
- alttarimaalaus 1959, Karkun rukoushuone
Lähteet
- ↑ Muistokirjoitus: Lauri Ahlgrén 1929–2021 Helsingin Sanomat. 21.8.2021. Viitattu 21.8.2021.
- ↑ Rantala, Risto & Pajala, Lasse & Suramo, Ari (toim.): Kuka kukin on. Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 2001, s. 25. Helsinki: Otava, 2000. ISBN 951-1-17007-4.
- ↑ Lauri Ahlgrén (1929-) Oravien aarteita Jyväskylän taidemuseo
- ↑ a b Lauri Ahlgrénin CV (doc) Suomen Kuvataiteilijamatrikkeli. Viitattu 12.8.2015.
- ↑ Muistokirjoitus: Lauri Ahlgrén 1929–2021 Helsingin Sanomat. 21.8.2021. Viitattu 22.7.2022.
Aiheesta muualla
- Lauri Ahlgrén Kansallisgallerian kokoelmissa
|