Koneen Säätiö
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/Koneen_S%C3%A4%C3%A4ti%C3%B6-logo-jpg.jpg/250px-Koneen_S%C3%A4%C3%A4ti%C3%B6-logo-jpg.jpg)
Koneen Säätiö on suomalainen säätiö, joka tukee tieteellistä tutkimustyötä, kulttuuria ja taidetta sekä tieteen yleistajuistamista apurahoin. Lisäksi se ylläpitää kansainvälistä Saaren kartanon taiteilija- ja tutkijaresidenssiä Mynämäellä ja Lauttasaaren kartanon taiteilija- ja tutkijaresidenssiä.[1]
Säätiö pyrkii edistämään vapaata ja moniäänistä tieteen ja taiteen tekemistä. Vuonna 2023 säätiö jakoi apurahoja, palkintoja ja lahjoituksia yhteensä 55,1 miljoonaa euroa.[2]
Säätiön vuosittaisessa yleisessä haussa yksilöt, yhteisöt ja työryhmät voivat hakea apurahaa tieteelliseen tai taiteelliseen työskentelyyn. Säätiö tukee humanistista, yhteiskuntatieteellistä, ympäristötieteellistä ja monialaista tutkimusta sekä kaikkia taiteen aloja. Se myöntää rahoitusta sekä yksilöille että monen tutkijan tai taiteilijan hankkeille. Lisäksi säätiö palkitsee Vuoden Tiedekynä -palkinnolla suomenkielistä tieteellistä kirjoittamista sekä järjestää erilaisia tilaisuuksia ihmisten kohtaamiseksi.[3]
Säätiön toiminnan painopisteet on koottu rahoitusohjelmiksi. Ne ovat pitkäkestoisia tiettyjen aiheiden ympärille rakennettuja kokonaisuuksia, joiden tarkoituksena on syventyä säätiölle tärkeisiin aiheisiin sekä tuottaa niistä uutta tietoa, ajattelua ja keskustelua.[4]
Koneen Säätiön toimitilat sijaitsevat Lauttasaaren kartanossa. Säätiössä työskenteli vuoden 2021 aikana 23 työntekijää.[5] Säätiön hallituksen puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2002 Hanna Nurminen.[6]
Historia
Koneen Säätiö perustettiin vuonna 1956. Säätiön perustivat Heikki H. Herlin ja Pekka Herlin, jotka toimivat myös Kone Osakeyhtiön johdossa. Alkuaikoina säätiöllä ja yrityksellä olikin läheinen yhteys. Pekka Herlinin kuoleman jälkeen vuonna 2003 säätiö itsenäistyi Kone Osakeyhtiöstä. Nykyisin säätiön päätöksenteko on itsenäistä ja Koneesta riippumatonta. Säätiön varallisuudesta suurin osa on kuitenkin edelleen Koneen osakkeissa. Koneen menestys 2000-luvulla on mahdollistanut myös säätiön toiminnan nopean laajenemisen.[7]
Lauttasaaren kartano
Koneen Säätiön toimitila Helsingissä sijaitsee Lauttasaaren kartanossa, jonne se muutti keväällä 2018. Muuttoa edelsi kartanon päärakennuksen, sen pihapiirissä sijaitsevan Punaisen huvilan sekä kartanon puiston perusteellinen kunnostus, joka käynnistettiin säätiön ostettua kartanon Helsingin kaupungilta 2015.
Kartanossa työskentelee säätiön henkilökunta, minkä lisäksi säätiö järjestää siellä erilaisia tilaisuuksia sidosryhmilleen ja suurelle yleisölle. Lauttasaaren kartanon residenssi tarjoaa asumis- ja työskentelymahdollisuuksia yhteisötoimijoiden kansainvälisille asiantuntijavieraille.[8]
Saaren kartanon residenssi
Saaren kartanon residenssi on vuonna 2008 toimintansa aloittanut, Koneen Säätiön ylläpitämä kansainvälinen taiteilija- ja tutkijaresidenssi Mynämäellä, jonne eri alojen ammattitaiteilijat ja Koneen Säätiön apurahalla työskentelevät tutkijat voivat hakea kahden kuukauden mittaiselle työskentelyjaksolle. Kesäisin kartano on taiteilijaryhmien käytössä.
Saaren kartanon residenssivalinnoissa painotetaan taidetta uudistavaa ja ajankohtaista työtä sekä uusia taiteenaloja. Saaren kartanon residenssin toiminnanjohtajana on performanssitaiteilija ja kuraattori Leena Kela.[9]
Lähteet
- ↑ Meistä - Koneen Säätiö Koneen Säätiö. Viitattu 20.11.2018.
- ↑ Koneen Säätiön vuosi 2023 Koneen Säätiö. Viitattu 6.9.2024.
- ↑ Myönnetyt apurahat ja residenssipaikat Koneen Säätiö. Viitattu 18.5.2021.
- ↑ Rahoitusohjelmat Koneen Säätiö. Viitattu 18.5.2021.
- ↑ Koneen Säätiön vuosi 2021 Koneen Säätiö. Viitattu 9.6.2023.
- ↑ Hallitus Koneen Säätiö. Viitattu 9.6.2023.
- ↑ Koneen Säätiön historia - Koneen Säätiö Koneen Säätiö. Viitattu 20.11.2018.
- ↑ Lauttasaaren kartanon historia - Koneen Säätiö Koneen Säätiö. Viitattu 20.11.2018.
- ↑ Saaren kartanon residenssi - Koneen Säätiö Koneen Säätiö. Viitattu 20.11.2018.
Aiheesta muualla
- Koneen Säätiön verkkosivut