Katrineholmin kunta
Katrineholmin kunta | |
---|---|
![]() vaakuna | |
![]() | |
Valtio | ![]() |
Lääni | Södermanlandin lääni |
Maakunta | Södermanland |
Keskustaajama | Katrineholm |
Kuntakoodi | 0483 |
Pinta-ala ([1]) | |
– Maa | 1 020,16 km² |
Väkiluku (31.12.2020) ([2]) | 34 765 |
– Väestötiheys | 34,1 as./km² |
www.katrineholm.se | |
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Kommunhuset_Katrineholm_aug_2011.jpg/250px-Kommunhuset_Katrineholm_aug_2011.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/T%C3%A5gstationen_katrineholm.jpg/250px-T%C3%A5gstationen_katrineholm.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b9/%C3%96ljarens_s%C3%B6dra_sida_20120610_b.jpg/250px-%C3%96ljarens_s%C3%B6dra_sida_20120610_b.jpg)
Katrineholmin kunta (ruots. Katrineholms kommun) on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Katrineholm.[3]
Kunnan maapinta-ala on 1 020,16 neliökilometriä (1.1.2016)[1] ja asukasluku 34 765 henkeä (31.12.2020).[2]
Kunnan alueella on ollut asutusta jo yli 6 000 vuotta sitten.
Vuonna 2007 kunnassa oli 201,98 km² peltoa,[4] joten saman ajankohdan maapinta-alaan[5] vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
Rautateiden solmukohdassa sijainnut Katrineholm kuului Stora Malmin maalaiskuntaan, kun siitä tehtiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1883. Vuonna 1917 alue erosi Stora Malmista omaksi kaupungiksi, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Myös Sköldingen maalaiskuntaan kuuluneesta Vallasta tehtiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1914.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
- Stora Malm (Stora Malm ja Östra Vingåker)
- Sköldinge (Sköldinge ja Lerbo)
- Julita (Julita ja Österåker)
- Floda (ei muutosta)
- Björkvik (ei muutosta)
- Katrineholmin kaupunki (ei muutosta)
Nykyinen Katrineholmin kunta muodostettiin näistä alueista vuonna 1971. Kuitenkin Julitan maalaiskuntaan kuulunut Österåkerin seurakunta liitettiin naapurikunta Vingåkeriin.
Vaakuna
Vaakunaselitys: Punaisessa kilvessä ylösalaisin käännetty kultainen haarukkaristi jakamassa kilven kolmeen kenttään, ensimmäisessä kentässä Merkuriuksen sauva, toisessa vasa ja kolmannessa ruusu, kaikki sanottua metallia. (Ruotsiksi: En röd sköld, genom ett omvänt gaffelkors av guld delad i tre fält; i första fältet en Mercuriestav, i andra en hammare och i tredje en ros, allt av sagda metall.)
Katrineholmin kaupunki muodostui Västra stambananin ja nykyinenselvennä Södra stambananin rautatieristeykseen. Haarukkaristi symboloi tätä vaakunassa. Muut vaakunan elementit symboloivat kauppaa, teollisuutta ja puutarhaelinkeinoa. Vaakuna vahvistettiin Katrineholmin kaupungille vuonna 1918. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa nykyiseen kuntaan liitettiin neljä kuntaa, joilla oli aiemmin ollut oma vaakuna (Floda, Julita, Sköldinge ja Stora Malm). Ruotsin Valtionarkiston mielestä Katrineholmin vaakuna oli "kuormitettu ja epätasapainoinen" ja ehdotti siksi vaakunan uudelleenrekisteröinnin yhteydessä, että vaakunaa yksinkertaistettaisiin sisältämään pelkkä haarukkaristi. Kunta päätti kuitenkin ottaa käyttöön kaupungin vaakunan muuttamattomana ja rekisteröi sen Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1974.
- Flodan maalaiskunta
(1947–1970) - Julitan maalaiskunta
(1947–1970) - Sköldingen maalaiskunta
(1953–1970) - Stora Malmin maalaiskunta
(1952–1970)
Väestönkehitys
Katrineholmin kunnan väestönkehitys 1950–2020 | ||||
---|---|---|---|---|
Vuosi | Asukkaita | |||
1950 | 29 383 | |||
1955 | 30 798 | |||
1960 | 31 762 | |||
1965 | 32 994 | |||
1970 | 32 770 | |||
1975 | 32 635 | |||
1980 | 32 277 | |||
1985 | 31 889 | |||
1990 | 32 764 | |||
1995 | 33 262 | |||
2000 | 32 370 | |||
2005 | 32 185 | |||
2010 | 32 428 | |||
2015 | 33 462 | |||
2020 | 34 765 | |||
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).[6][2] |
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31.12.2015)[7] | % |
---|---|---|---|
Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 5 574 | 16,7 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 789 | 5,3 | |
Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 2 108 | 6,3 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 23 991 | 71,7 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 755 Suomessa syntynyttä,[8] mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 036 Suomessa syntynyttä,[9] mikä vastasi 3,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 176 354 kruunua.[10] Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 41 000 kruunua.[11]
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:[12]
- 0–17-vuotiaat: 19,9 %
- 18–64-vuotiaat: 58,6 %
- 65 vuotta täyttäneet: 21,5 %
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa[13][14] ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Elinkeino | |||
---|---|---|---|
Työpaikat (%) | Työlliset (%) | ||
alkutuotanto | 3,5 | 3,5 | |
jalostus | 29,4 | 28,0 | |
palvelut | 65,8 | 67,2 | |
tuntematon | 1,3 | 1,3 | |
Työpaikkoja ja työllisiä | 13 781 | 14 005 | |
työpaikkaomavaraisuus | 98,4 |
Taajamat
Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,0 prosenttia.[15] Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 833 asukasta.[15] Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:[16]
# | Taajama | Väkiluku (31.12.2010) |
---|---|---|
1 | Katrineholm | 21 993 |
2 | Valla | 1 517 |
3 | Sköldinge | 604 |
4 | Forssjö | 537 |
5 | Bie | 528 |
6 | Björkvik | 492 |
7 | Strångsjö | 365 |
8 | Äsköping | 342 |
9 | Djulö kvarn | 209 |
10 | Baggetorp* | 8[17] |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Baggetorpin taajamassa on 502 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Vingåkerin kuntaan.[17]
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:[18]
- Kantorp
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:[19]
- Floda
- Hjälmsätters fritidsområde
- Korslöt och Villahagen
- Strängstorp
- Uddens fritidsområde
- Äs
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:[20]
- Djulö kvarn
- Fjällskäfte
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Katrineholmin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:[21]
- Katrineholms Första (25 valtuutettua)
- Katrineholms Andra (26 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Katrineholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Puolue | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 | ||
Maltillinen kokoomus | 5 | 6 | 7 | 9 | 9 | 6 | 9 | 9 | 10 | 6 | 8 | 8 | 6 | 7 | {{{m2022}}} | |
Keskustapuolue | 12 | 12 | 9 | 8 | 6 | 6 | 5 | 4 | 2 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | {{{c2022}}} | |
Liberaalit | 5 | 4 | 6 | 3 | 6 | 6 | 5 | 3 | 3 | 6 | 7 | 6 | 4 | 3 | {{{fp2022}}} | |
Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 3 | 0 | 3 | 4 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} | |
Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | 3 | 3 | 2 | 2 | 4 | 3 | 2 | {{{mp2022}}} | |
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 25 | 25 | 29 | 30 | 30 | 29 | 28 | 31 | 26 | 27 | 26 | 23 | 24 | 23 | {{{s2022}}} | |
Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{v2022}}} | |
Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 6 | 6 | {{{sd2022}}} | |
Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} | |
Yhteensä[23] | 49 | 49 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Distrikt_Katrineholm.jpg/250px-Distrikt_Katrineholm.jpg)
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
- Björkvikin piiri
- Flodan piiri (Södermanland)
- Julitan piiri
- Katrineholmin piiri
- Lerbon piiri
- Nävertorpin piiri
- Sköldingen piiri
- Stora Malmin piiri
- Östra Vingåkerin piiri
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:[24]
- Katrineholmsbygden
- Björkvik
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat.[25] Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
- Björkvik
- Floda
- Julita
- Katrineholm
- Lerbo
- Sköldinge
- Stora Malm (Malm)
- Östra Vingåker
Kirkot
- Björkvikin kirkko
- Flodan kirkko
- Julitan kirkko
- Katrineholmin kirkko
- Lerbon kirkko
- Sköldingen kirkko
- Stora Malmin kirkko
- Vallan kirkko
- Östra Vingåkerin kirkko
Ystävyyskaupungit
Vennesla, Norja
Saint-Cyr-sur-Loire, Ranska
Halver, Saksa
Salo, Suomi
Odderin kunta, Tanska
Kehtna, Viro
Rzhev, Venäjä
Lähteet
- ↑ a b Kommunarealer den 1 januari 2016 (km²) (XLSX) Statistiska centralbyrån. Viitattu 12.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ a b c Folkmängden efter region, civilstånd, ålder och kön. År 1968 - 2020 Statistiska centralbyrån. Viitattu 21.2.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Katrineholm Nationalencyklopedin. NE Nationalencyklopedin AB. Arkistoitu 17.8.2016. Viitattu 4.7.2016.
- ↑ Åkerarealens användning efter kommun och gröda. År 1981, 1985, 1989-1995, 1999-2007 25.11.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp (uppdateras ej). År 2000-2011 9.3.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängden i Sveriges kommuner 1950-2011 enligt indelning 1 januari 2012 (XLS) 20.2.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.8.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2015 Statistiska centralbyrån. Viitattu 18.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ Utrikes och inrikes födda kommunvis efter födelseland den 31 december 2009 enligt indelningen den 1 januari 2010 (XLS) Tabeller över Sveriges befolkning 2009. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängd 31 dec 1984 enligt indelningen 1 jan 1985: Del 3 Fördelning efter kön, ålder, civilstånd och medborgarskap i kommuner m m (PDF) Statistiska centralbyrån. Viitattu 25.12.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Nettoinkomst 2010 (XLS) 25.1.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Kommuner rangordnade efter störst genomsnittlig nettoförmögenhet per person 2007, korrigerad 2010-03-22 (XLS) 22.3.2010. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Sveriges befolkning, kommunala jämförelsetal, 31 december 2011 (XLS) 19.4.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (dagbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (nattbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ a b Tätortsgrad (inv i och utanför tätort), per kommun 2005 och 2010 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Landareal, folkmängd och invånartäthet (inv/km2), per tätort 2005 och 2010 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ a b Tätorter 2010, korrigerad version 2012-11-14 (PDF) MI38 Småorter och tätorter. 14.11.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Befolkning i tätorter 1960-2010 (XLS) 29.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Småorternas landareal, folkmängd och invånare per km2 2005 och 2010 (XLS) 2.10.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 5.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Landareal per småort (orter med 50-199 invånare), folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1995-2010 Statistiska centralbyrån. Viitattu 9.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Mandatfördelning per valkrets - Kommun (XLS) Valmyndigheten. Arkistoitu 19.4.2014. Viitattu 30.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Kommunfullmäktigval - erhållna mandat efter region och parti. Valår 1973 - 2018 Statistiska centralbyrån. Viitattu 21.2.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Valtuustopaikkojen kokonaismäärä saatu laskemalla yhteen puolueiden saamien valtuustopaikkojen määrät.
- ↑ Församlingsfolkmängd efter kön 31 december 2011 (XLS) Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Församlingarna kommunvis Sveriges församlingar genom tiderna. Skatteverket. Viitattu 15.11.2012. (ruotsiksi)
Aiheesta muualla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Katrineholmin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
![Käännös suomeksi](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Translation_Latin_Alphabet.svg/60px-Translation_Latin_Alphabet.svg.png)
Alkuperäinen artikkeli: sv:Katrineholms kommun – Kuntajaon kehitys ja vaakuna ovat käännöstä.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/S%C3%B6dermanland_vapen.svg/50px-S%C3%B6dermanland_vapen.svg.png)
Eskilstunan kunta • Flenin kunta • Gnestan kunta • Katrineholmin kunta • Nyköpingin kunta • Oxelösundin kunta • Strängnäsin kunta • Trosan kunta • Vingåkerin kunta |
Katso myös: Luettelo Ruotsin kunnista • Ruotsin läänit |