K. J. Jokisalo
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/81/K._J._Jokisalo.jpg/250px-K._J._Jokisalo.jpg)
Kalle Jalmari (Karl Hjalmar) Jokisalo (synt. Johansson, 7. marraskuuta 1878 Tampere – 28. huhtikuuta 1939 Tampere) oli suomalainen toimittaja ja toimitusjohtaja.[1]
Elämä
K. J. Jokisalo iittyi Tampereen työväenyhdistykseen 1890-luvun lopussa. Hän työskenteli muun muassa Tampereen työväentalon vahtimestarina ja oli suurlakon aikana Tampereen suurlakkokomitean jäsen. Vuosina 1906-1929 Jokisalo toimi Kansan Lehteä julkaisseen Tampereen Työväen Sanomalehti Oy:n toimitusjohtajana. Sisällissodan aikana hän oli punaisten haltuunsa ottaman Suomen Pankin Tampereen konttorin komissaarina. Jokisalo vangittiin Tampereen taistelun yhteydessä ja elokuussa 1918 hän sai neljän vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksesta.[2][3][4]
Myöhemmin 1920-1930-luvuilla Jokisalo toimi Suomen Sosialidemokraatin Tampereen kirjeenvaihtajana ja kuului myös Työväen Näyttämötaide -lehden toimituskuntaan. Jokisalo kuului Tampereen Työväen Teatterin ja Työväen Näyttämöiden Liiton perustajiin. Hän oli myös TNL:n puheenjohtaja 1930-1935. Lisäksi Jokisalo kuului Tampereen työväenyhdistyksen ja Osuusliike Voiman hallituksiin. Jokisalo oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen jo ennen yleistä äänioikeutta ja jälleen vuodesta 1931 alkaen. Hän oli myös useita vuosia kaupunginhallituksen jäsen.[1][5][6]
Perhe
K. J. Jokisalon puoliso oli kansanedustaja Olga Jokisalo, jonka kanssa hän solmi siviiliavioliiton vuonna 1907.[7] Pariskunnalla oli kolme lasta.[1]
Lähteet
- ↑ a b c K. J. Jokisalo kuollut. Suomen Sosialidemokraatti, 30.4.1939, nro 116, s. 9. Kansalliskirjasto. Viitattu 2.5.2023.
- ↑ 27264 Valtiorikosylioikeuden akti – Jokisalo, Kaarlo Hjalmar (s. 16-17) Valtiorikosylioikeuden aktit. 21.11.1918. Kansallisarkisto. Viitattu 2.5.2023.
- ↑ Tuomittuja kapinallisia. Uusi Päivä, 24.8.1918, nro 132, s. 4. Kansalliskirjasto. Viitattu 2.5.2023.
- ↑ K. J. Jokisalo 60-vuotias. Kansan Lehti, 7.11.1938, nro 258, s. 3. Kansalliskirjasto. Viitattu 2.5.2023.
- ↑ Merkkivuosiin ehtineitä. Työväen näyttämötaide, 1938, nro 9-10, s. 148. Kansalliskirjasto. Viitattu 2.5.2023.
- ↑ Kuolleita. Aamulehti, 30.4.1939, nro 115, s. 5. Kansalliskirjasto. Viitattu 2.5.2023.
- ↑ Siviiliavioliitto. Kansan Lehti, 19.6.1907, nro 136, s. 3. Kansalliskirjasto. Viitattu 2.5.2023.