Inuktitutin tavumerkit
Inuktitutin tavumerkit | |
---|---|
![]() Kaksikileinen stop-merkki | |
Tyyppi | abugida |
Kielet | inuktitut |
Kehitetty | 1870-luku |
Kirjoitussuunta | vasemmalta oikealle |
ISO 15924 | Cans (440) |
Infobox OK |
Inuktitutin tavumerkit (inuktitutiksi ᑎᑎᕋᐅᓯᖅ ᓄᑖᖅ, titirausiq nutaaq, IPA: [titiʁauˈsiq nuˈtaːq]) ovat kirjoitusjärjestelmä, jota käytetään Kanadassa puhuttavan inuktitutin kielen kirjoittamiseen.[1]
Historia
Inuktitutin tavumerkit pohjautuvat cree-kielten tavumerkkeihin, jotka puolestaan pohjautuvat ojibwa-kielten tavumerkkeihin. Sekä cree- että ojibwa-kielet ovat algonkin-kielikuntaan kuuluvia intiaanikieliä, joita puhutaan Ontariossa ja Manitobassa, erityisesti Hudsoninlahden ympäristössä ja Yläjärven pohjoisrannalla. Cree- ja ojibwa-kielten kirjoitusjärjestelmän kehitti metodistikirkon lähetyssaarnaaja James Evans 1840-luvulla. Erityisesti creen kirjoitusjärjestelmä saavutti suuren suosion ja sen käyttö levisi myös kolmeen athabaskalaiseen kieleen sekä inuktitutiin.[2]
Inuktitutin kirjoitusjärjestelmän kehitti anglikaaninen lähetyssaarnaaja Edmund Peck 1870-luvulla, kun hän alkoi kääntää Raamattua ja virsiä inuktitutiksi.[3] Vuonna 1976 Inuittien kulttuuri-instituutti hyväksyi tavumerkit inuktitutin kielen viralliseksi kirjoitusjärjestelmäksi.[4]
Tavumerkit
Inuktitutin tavumerkkeihin kuuluvat seuraavat merkit (taulukko kuvana, jos sinulla ei ole tarpeellisia kirjasimia):[5]
ᐃ | ᐄ | ᐅ | ᐆ | ᐊ | ᐋ | ᕼ |
i | ii | u | uu | a | aa | h |
ᐱ | ᐲ | ᐳ | ᐴ | ᐸ | ᐹ | ᑉ |
pi | pii | pu | puu | pa | paa | p |
ᑎ | ᑏ | ᑐ | ᑑ | ᑕ | ᑖ | ᑦ |
ti | tii | tu | tuu | ta | taa | t |
ᑭ | ᑮ | ᑯ | ᑰ | ᑲ | ᑳ | ᒃ |
ki | kii | ku | kuu | ka | kaa | k |
ᒋ | ᒌ | ᒍ | ᒎ | ᒐ | ᒑ | ᒡ |
gi | gii | gu | guu | ga | gaa | g |
ᒥ | ᒦ | ᒧ | ᒨ | ᒪ | ᒫ | ᒻ |
mi | mii | mu | muu | ma | maa | m |
ᓂ | ᓃ | ᓄ | ᓅ | ᓇ | ᓈ | ᓐ |
ni | nii | nu | nuu | na | naa | n |
ᓯ | ᓰ | ᓱ | ᓲ | ᓴ | ᓵ | ᔅ |
si | sii | su | suu | sa | saa | s |
ᓕ | ᓖ | ᓗ | ᓘ | ᓚ | ᓛ | ᓪ |
li | lii | lu | luu | la | laa | l |
ᔨ | ᔩ | ᔪ | ᔫ | ᔭ | ᔮ | ᔾ |
ji | jii | ju | juu | ja | jaa | j |
ᕕ | ᕖ | ᕗ | ᕘ | ᕙ | ᕚ | ᕝ |
vi | vii | vu | vuu | va | vaa | |
ᕆ | ᕇ | ᕈ | ᕉ | ᕋ | ᕌ | ᕐ |
ri | rii | ru | ruu | ra | raa | r |
ᕿ | ᖀ | ᖁ | ᖂ | ᖃ | ᖄ | ᖅ |
qi | qii | qu | quu | qa | qaa | q |
ᖏ | ᖐ | ᖑ | ᖒ | ᖓ | ᖔ | ᖕ |
ŋi | ŋii | ŋu | ŋuu | ŋa | ŋaa | ŋ |
ᖠ | ᖡ | ᖢ | ᖣ | ᖤ | ᖥ | ᖦ |
ɫi | ɫii | ɫu | ɫuu | ɫa | ɫaa | ɫ |
Fontit
Inutitutin tavumerkit sisältyvät muiden muassa seuraaviin fontteihin:
- Code2000 (http://www.code2000.net/ (Arkistoitu – Internet Archive))
- Pigiarniq (http://www.gov.nu.ca/english/font/ (Arkistoitu – Internet Archive)).
Lähteet
- ↑ ScriptSource - Inuktitut written with Unified Canadian Aboriginal Syllabics script scriptsource.org. 2023. Viitattu 4.6.2023. (englanniksi)
- ↑ Inuktitut The Canadian Encyclopedia. 13.12.2016. Viitattu 4.6.2023. (englanniksi)
- ↑ Inuktut writing systems Indigenous Peoples Atlas of Canada. 2023. Viitattu 4.6.2023. (englanniksi)
- ↑ Inuktitut language, syllabary and pronunciation omniglot.com. Viitattu 4.6.2023.
- ↑ Syllabics (qaniujaaqpait) Inuktut Tusaalanga. 2023. Viitattu 4.6.2023. (englanniksi)