Armenian maantiede
Armenian maantiede | |
---|---|
![]() Armenian topografinen kartta | |
Maanosa | Aasia |
Naapurimaat | Georgia, Azerbaidžan, Iran ja Turkki |
Tilastot | |
Pinta-ala | 29 743 km² |
– Sisävesi | 1 400 km² (5,2 %) |
Rajan pituus | 1 254 km |
Ennätykset | |
Korkein kohta | Aragats, 4 090 m |
Matalin kohta | Debed, 400 m |
Pisin joki | Araks, 1 072 km |
Suurin järvi | Sevan, 1 266 km² |
Ilmasto | |
Ilmasto | mannerilmasto |
Luonnonvarat | |
Luonnonvarat | kulta, kupari, molybdeeni, sinkki |
Infobox OK |
Armenia on Aasiassa sijaitseva vuoristoinen sisämaavaltio. Maa sijaitsee Mustanmeren ja Kaspianmeren välissä, ja sen rajanaapureita ovat Georgia, Azerbaidžan, Iran ja Turkki. Sen pinta-ala on 29 743 neliökilometriä.[1]
Topografia, maankäyttö ja vesistöt
Armenia sijaitsee Kaukasuksen eteläosassa. Se kattaa Armenian vuorijonon kaakkoisosan ja Vähä-Kaukasuksen keskiosan.[2] Alue on suurimmaksi osaksi vuoristoista muutamine metsineen. Korkein kohta on 4 090 metriin nouseva Aragats-vuori, eikä mikään osa maassa ole alle 400 metrin korkeudella merenpinnasta.[1] Ararat-vuori on armenialaisille maan symboli, alueen korkein vuori, joka kuului Armeniaan ennen kuin se siirtyi Turkin haltuun vuonna 1915.[3]
Armenian pinta-ala on 29 743 neliökilometriä.[1] Siitä maatalousmaata on 1,4 miljoonaa hehtaaria, josta viljelykelpoista 495 000 ha, monivuotisia istutuksia 64 000 ha, noin 140 000 ha nurmiviljelyssä ja 649 000 ha laidunmaina.[2]
Tärkeimmät kulkureitit pohjoisesta Armeniaan ovat vuoristoa halkovat Debet- ja Akstafajokien laaksot. Maan keskiosassa, 2 070 metrin korkeudessa sijaitseva Sevan on maan suurin järvi, 72,5 km leveä ja 376 km pitkä. Maan vuoristoinen kaakkoisosa kuuluu Bargušatin valuma-alueeseen, kun taas suuri osa muusta alueesta on Arasin ja sen sivujoen, Sevanjärvestä lähtevän Radzanin valuma-aluetta. Aras muodostaa suuren osan Turkin ja Iranin vastaisesta rajasta.[4]
Ilmasto
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5b/Jerevan-kliima.svg/250px-Jerevan-kliima.svg.png)
Armeniassa vallitsee äärevä mannerilmasto: talvella on lunta ja kylmää, kesällä lähes trooppisen kuumaa, mutta yöt ovat silloinkin viileitä.[5] Jerevanissa on heinäkuun keskimääräinen ylin lämpötila 33 astetta, yön alin 17 astetta. Tammikuussa lämpötila on −8 ja +1 asteen välillä.[6]
Luonto
Armenian kasvillisuus on pääosin aroa, puoliaroa tai vuoristokasvillisuutta. Metsää on maan koillis- ja kaakkoisosissa.[2]
Armeniasta on määritetty 3 200 putkilokasvilajia, joukossa monia kotoperäisiä lajeja. Havupuita on varsin vähän. Kolmasosa Armenian metsistä on tammimetsiä, kolmannes pyökkivaltaisia metsiä. Monet Armenian luonnonvaraiset kasvit, kuten idänunikko ja helmihyasintti, tunnetaan muualla puutarhakasveina.[7]
Monet Armenian eläinlajeista ovat uhanalaisia. Leopardi on sukupuuton partaalla, ja mufloni ja besoaarivuohi ovat vaarantuneita.[8] Edellinen versio uhanalaisten lajien Punaisesta kirjasta luetteli myös esimerkiksi saukon, karhun, tiikerihillerin ja arokissan – kaikkiaan 99 selkärankaislajia.[9] Vuonna 2011 uudistetussa laitoksessa mainitaan 155 uhanalaista eläinlajia.[10] Armenia on muuttolintujen reitillä, ja siellä on tavattu noin 350 lintulajia.[11]
Ympäristönsuojelu ja maailmanperintö
- Pääartikkeli: Luettelo Armenian kansallispuistoista
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Echmiatsin_cathedral_2.jpg/250px-Echmiatsin_cathedral_2.jpg)
Armenian luontoa suojellaan kansallispuistoissa ja eritasoisilla suojelualueilla. Neljästä kansallispuistosta kaksi on perustettu vasta vuonna 2009. Niiden ja Shikahoghin, Khosrovin ja Erebunin rauhoitusalueiden lisäksi maassa on 20 muuta suojelualuetta.[12][13][14]
Unescon maailmanperintölistalla on kolme kohdetta Armeniasta: Etšmiadzinin katedraali ja kirkot sekä Zvartnotsin arkeologinen alue, Geghardin luostari ja ylempi Azatin laakso sekä Haghpatin ja Sanahinin luostarit.[15]
Armenia yrittää puuttua ympäristöongelmiinsa, ja on luonut erinäisiä ympäristöveroja ongelmien hoidon rahoittamiseksi. Kaivostoiminnan aiheuttama metsätuho on huolenaihe eräillä alueilla.[16]
Hallitus on luvannut sulkea Jerevanin lähellä Metsamorissa sijaitsevan ydinvoimalan 2016 kun sen korvaava moderni voimala valmistuu.[17] Nykyinen voimala on 35 vuotta vanha, ja huoli sen turvallisuudesta kasvoi Fukushiman onnettomuuden jälkeen.[16]
Lähteet
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ a b c Armenia The World Factbook. Washington, DC: Central Intelligence Agency. (englanniksi)
- ↑ a b c Armenia Country Pasture/Forage Resource Profiles. FAO. Arkistoitu 28.6.2015. Viitattu 24.11.2011.
- ↑ Mount Ararat (Arkistoitu – Internet Archive) Armenian Eagle
- ↑ Topography and Drainage Armenia: A Country Study. Library of Congress, 1995.
- ↑ Armenia (Arkistoitu – Internet Archive) BBc weather
- ↑ Climatological information Yerevan (Arkistoitu – Internet Archive) World Meteorological Organization WMO
- ↑ Nicholas Holding: Armenia, 3rd: The Bradt Travel Guide, s. 9-10. Bradt Travel Guides, 2011. ISBN 9781841623450.
- ↑ Armenian leopards almost completely extinct in wild RIA Novosti
- ↑ Threatened Species in Armenia (Arkistoitu – Internet Archive) Enrin
- ↑ New Red Books of Armenian Flora and Fauna to Be Published[vanhentunut linkki] Yerevan Report 2010
- ↑ Draft Checklist of Birds Occuring in Armenia Birds in Armenia
- ↑ Hiking in National Parks Armenian Geographic. Viitattu 7.8.2024.
- ↑ National Parks of Armenia Armenian Travel Bureau
- ↑ Sevan National Park Armenian Travel Bureau
- ↑ Properties inscribed on the World Heritage List Unesco
- ↑ a b Background Note: Armenia US Department of State
- ↑ IAEA to Inspect Medzamor Plant Asbarez 6.5.2011