Ödön Lechner
Ödön Lechner | |
---|---|
![]() | |
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 27. syyskuuta 1845 Pest |
Kuollut | 10. kesäkuuta 1914 (68 vuotta) Budapest, Itävalta-Unkari |
Taiteilija | |
Ala | arkkitehtuuri |
Kuuluisimpia töitä | Unkarin taideteollisuusmuseo |
[ Muokkaa Wikidatassa ] ![]() | |
Infobox OK |
Ödön Lechner (27. syyskuuta 1845 Pest – 10. kesäkuuta 1914 Budapest, Itävalta-Unkari) oli unkarilainen arkkitehti, jota on kutsuttu ”Unkarin Gaudíksi”. Hän pyrki luomaan omaleimaisen unkarilaiskansallisen arkkitehtuurin, johon hän yhdisteli aineksia wieniläisestä jugendista, unkarilaisesta kansantaiteesta ja hindulaisesta arkkitehtuurista. Lechnerin töiden tunnuspiirteenä on värikäs keramiikka.[1]
Lechner syntyi vuonna 1845. Hän aloitti arkkitehtuurin opinnot Pestissä mutta muutti 1866 Berliiniin, jossa opiskeli kolmen vuoden ajan Bauakademiessa.[2] Lechner perusti 1869 Gyula Pártosin kanssa arkkitehtitoimiston Pestiin ja suunnitteli joitakin rakennuksia.[3] Lechner harjoitteli vuodet 1874–1878 Clément Parentin toimistossa Ranskassa. Sieltä hän matkusti Englantiin.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/Museum_of_Applied_Arts._Main_facade_from_south._BudapestDSCN3639.jpg/215px-Museum_of_Applied_Arts._Main_facade_from_south._BudapestDSCN3639.jpg)
Lechner suunnitteli palattuaan Unkariin rakennuksia ranskalaiseen renessanssityyliin, mutta 1890-luvulla hän kiinnostui oman unkarilaisen tyylin luomisesta.[3] Lechner jätti kumppaninsa Pártosin kanssa suunnitelman Unkarin taideteollisuusmuseon suunnittelukilpailuun. Rakennuksesta tuli lopulta rahapulan vuoksi pienempi kuin arkkitehdit olivat suunnitelleet, mutta se noudatteli kuitenkin suunnitelmien linjaa. Museorakennusta pidettiin aikansa pioneerityönä ja merkittävänä kokeiluna unkarilaisessa arkkitehtuurissa.[2]
Taideteollisuusmuseon jälkeen Lechnerin tyyli siirtyi enemmän unkarilaisen kansantaiteen suuntaan, ja esimerkiksi vuosina 1899–1901 rakennetussa Postisäästöpankin rakennuksessa nähtävät ormanentit ovat saaneet vaikutteita perinteisistä kirjontatöistä. Lechnerin myöhempiä töitä olivat muun muassa Sipeki Balásin huvila Budapestissa ja Pyhän Elisabetin kirkko Bratislavassa. Lechner sai myös monia nuorempia seuraajia 1900-luvun alussa, ja he levittivät Lechnerin tyyliä Itävalta-Unkariin kuuluneelle Karpaattien altaan alueelle.[3]
Lähteet
- Kaupunkikirjat: Budapest. Suomentanut Rekiaro, Ilkka. Helsinki: WSOY, 2002. ISBN 951-0-26306-0.
Viitteet
- ↑ Kaupunkikirjat, s. 56.
- ↑ a b c Ödön Lechner eu2011.hu. Arkistoitu 19.8.2014. Viitattu 14.1.2012. (englanniksi)
- ↑ a b c Ödön Lechner and the beginnings of the Hungarian style Art Nouveau in Hungary. Arkistoitu 5.3.2012. Viitattu 14.1.2012. (englanniksi)
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ödön Lechner Wikimedia Commonsissa
|