Zdymadlo Klecany
Zdymadlo Klecany-Roztoky se nachází na Vltavě u Klecánek, pod Roztokami. Tvoří jej klecanský jez u pravého břehu a plavební kanál s plavební komorou u levého, roztockého břehu. Předchází mu zdymadlo Podbaba-Troja a následuje zdymadlo Dolánky. Provozovatelem všech zdymadel je Povodí Vltavy, státní podnik.
Historie
Stavbu soustavy zdymadel na Vltavě a Labi řídila „Komise pro kanalisování Vltavy a Labe v Čechách“, ustavená roku 1896. V rámci této akce bylo vybudováno podle generelního plánu z roku 1893[1] firmou Lanna 11 zdymadel mezi Prahou a Saskem, dimenzovaných pro plavební hloubku 2,10 metru a lodi o nosnosti 1000 tun. Zdymadlo Klecany bylo od července 1897 do roku 1898 prvním z vodních děl vybudovaných v rámci činnosti této komise.[2] Jez byl vyzkoušen 19. února 1899. Výstavbu financovala ze dvou třetin rakouská vláda a z jedné třetiny české místodržitelství.[3]
Namísto původních dvou ostrovů mezi Roztoky a Klecanami byl vytvořen jeden ostrov.[1] Byl zasypán náhon a odtokový kanál u tzv. Moldavského mlýna (pozdější penicilinka, dnes VUAB Pharma) a zrušen tak jeho pohon, byl vybudován nový přístav pro osobní i nákladní dopravu a upraveny stávající přívozy.[1]
V roce 1977 došlo k havárii levého a částečně středního jezového pole, což urychlilo připravovanou rekonstrukci.[2] Tu dokončila polská firma Budimex v roce 1981.[4] V roce 1985 byla dobudována malá vodní elektrárna s vybavením od ČKD Blansko.[4] V letech 1999–2001 byla vybudována nová malá elektrárna.
Při povodni v roce 2002 dosáhla hladina u Klecan úrovně 184,38 m n. m.[2] (9,37 metru nad normální hladinou[4] 175,00 m n. m.) a celé vodní dílo značně poškodila.[2]
Jez a elektrárna
Hradlový jez má tři pole.[2] Souběžně s jezem vede pode dnem řeky obslužná chodba, která umožňuje průchod mezi konci jezu, tj. mezi pravým břehem a ostrovem. Od rekonstrukce koncem 70. let je jez hrazen ocelovými klapkami, které jsou podpírané hydraulickými válci, a je ovládán z nového velínu.[2]
Při pravém břehu byla vorová propusť o šířce 12 metrů.[2] V roce 1985 byla na jejím konci postavena malá vodní elektrárna s technologickým vybavením od ČKD Blansko,[2] vybavená 4 přímoproudými Kaplanovými turbínami o průměrném výkonu 40 kW.[4]
Klecany I.
Od prosince 1999 do léta 2001 byla postavena nová malá vodní elektrárna a osazena dvěma turbínami typu SemiKaplan, každá o hltnosti 21 m³/s a výkonu 482 kW,[2] s průměrem oběžného kola 2300 mm.[4] Po silném poškození při povodních roku 2002 byla znovu uvedena do provozu v roce 2003.[4]
Klecany II.
Investor Povodí Vltavy zadal výstavbu nové vodní elektrárny o výkonu 1,8 megawattu, kterou realizuje konsorcium vedené SMP Vodohospodářské stavby s technologickou částí od Strojíren Brno za 456,6 milionu korun bez DPH. Elektrárna Klecany II, plánovaná k dokončení v září 2026, bude mít roční výrobu 9,5 GWh elektrické energie.[5]. Stavba byla zahájena za účasti ministra zemědělství 15.5.2024. [6]
Plavební kanál a plavební komora
Horní plavební kanál má délku 936 m,[1][2] následují za sebou umístěné plavební komory, původně byla první se svislými zdmi o šířce 11 metrů a délce 73 metrů, druhá se šikmými zdmi o vnitřní šířce ve dně 20 m a délce 133,4 metru s vjezdovými vraty šířky 11 metrů, a dolní plavební kanál o délce 116 metrů.[2]
Při rekonstrukci na konci 80. let byly plavební komory vybaveny svislými stěnami z ocelových štětovnic a horní vzpěrná vrata byla nahrazena hydraulicky ovládanou klapkou, přičemž došlo ke zkrácení užitné délky malé komory na 58,5 metrů.[2]
Plavební komora je v provozu denně od 7 do 17 hodin. Požadavek na proplavení v době od 6.30 hodin do 7.00 hodin a v době od 17.00 hodin do 18.00 hodin je nutno předem projednat na této plavební komoře (telefon 220 911 730).
Správní budova
Budova správy zdymadla v Klecánkách z roku 1897 dosud slouží původnímu účelu. Na její zdi jsou zaznamenány výšky hladiny Vltavy při povodních od roku 1890.[4]
Reference
- ↑ a b c d Ing. Zdeněk Karas, CSc.: „Kapitoly z novodobých dějin Roztok a Žalova: Na cestě k československé samostatnosti, 1893–1918“, Odraz, č. 5/2006 Archivováno 28. 12. 2021 na Wayback Machine., měsíčník Roztok a Žalova, str. 18–22 (o zdymadle na str. 19–20)
- ↑ a b c d e f g h i j k l Vodní dílo Klecany Archivováno 12. 4. 2009 na Wayback Machine., Povodí Vltavy s. p.
- ↑ Vlastimil Pazourek: Největší vodní cesty v Čechách Archivováno 21. 12. 2007 na Wayback Machine., časopis 21. století, 20. 1. 2006
- ↑ a b c d e f g Naučná stezka Klecan, portál města Klecany. Zastavení 23: Klecanský jez a správa zdymadla
- ↑ https://ekonomickydenik.cz/po-delsi-prestavce-vznikne-nova-vodni-elektrarna-povodi-vltavy-ji-umisti-na-jezu-pobliz-prahy/
- ↑ https://mze.gov.cz/public/portal/mze/ministerstvo-zemedelstvi/ministr/fotogalerie-z-akci/slavnostni-zahajeni-stavby-male-vodni-elektrarny-klecany-ii-na-vltave-u-prahy
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Zdymadlo Klecany na Wikimedia Commons
- Vodní dílo Klecany Archivováno 27. 5. 2019 na Wayback Machine., Povodí Vltavy s. p.
- Naučná stezka Klecan, portál města Klecany. Zastavení 23: Klecanský jez a správa zdymadla
- Vlastimil Pazourek: Největší vodní cesty v Čechách, časopis 21. století, 20. 1. 2006
- Ing. Zdeněk Karas, CSc.: „Kapitoly z novodobých dějin Roztok a Žalova: Na cestě k československé samostatnosti, 1893–1918“, Odraz, č. 5/2006 Archivováno 28. 12. 2021 na Wayback Machine., měsíčník Roztok a Žalova, str. 18–22 (o zdymadle na str. 19–20)
Vltavská vodní cesta | |
---|---|
Střední Vltava | Přístav České Vrbné • Zdymadlo České Vrbné • Přístav Hluboká nad Vltavou • Zdymadlo Hluboká nad Vltavou • Zdymadlo Hněvkovice I • Zdymadlo Hněvkovice II • Zdymadlo Kořensko • Lodní zdvihadlo Orlík • Zdymadlo Kamýk nad Vltavou • Vodní vlek VD Slapy |
Dolní Vltava | Zdymadlo Štěchovice • Zdymadlo Vrané nad Vltavou • Zdymadlo Modřany • Zdymadlo Smíchov • Zdymadlo Štvanice • Zdymadlo Troja-Podbaba • Zdymadlo Klecany • Zdymadlo Dolany • Zdymadlo Miřejovice • Zdymadlo Hořín • (dále Labská vodní cesta: Zdymadlo Dolní Beřkovice) |