Velká přehrada etiopského znovuzrození
Velká přehrada etiopského znovuzrození | |
---|---|
![]() Poloha přehrady na mapě | |
Poloha | |
Kontinent | Afrika |
Státy | Etiopie![]() (region Beningšangul-Gumuz) |
Souřadnice | 11°12′51″ s. š., 35°5′35″ v. d. |
![]() ![]() | |
Hydrologické údaje | |
Povodí řeky | Nil |
Přítok | Modrý Nil, Dabus, Beles |
Odtok | Modrý Nil |
Plocha povodí | 172 250 km² |
Hráz | |
Výška hráze | 155 m |
Délka hráze | 1 780 m |
Kóta koruny | 655 m n. m. |
Vodní nádrž | |
Typ | Gravitační, zhutněný beton |
Rozloha | 187 400 ha |
Délka | 246 km |
Max. hloubka | 140 m |
Objem nádrže maximální | 74 km³ |
Vodní elektrárna | |
Výkon plánovaný | přes 6 000 MW |
Typ turbíny | Francisova |
Počet turbín | 14 × 400 MW |
2 × 375 MW | |
Ostatní | |
Začátek výstavby | duben 2011 |
Velká přehrada etiopského znovuzrození[1][2] (též Velká etiopská renesanční přehrada, anglicky Grand Ethiopian Renaissance Dam – GERD, amharsky ታላቁ የኢትዮጵያ ሕዳሴ ግድብ) je rozestavěná přehradní nádrž s hydroelektrárnou na Modrém Nilu v západní části Etiopie. Přesněji se nachází v regionu Beningšangul-Gumuz přibližně 15 km východně od hranic se Súdánem. Gravitační hráz bude vysoká 155 metrů a dlouhá 1 780 metrů.[3] Plocha vodní nádrže bude mít rozlohu 1 874 km².[4] Objem nádrže bude činit 74 km³.[5] Po dokončení se bude jednat o největší vodní nádrž a vodní elektrárnu v Africe.[2] Stavbu provází řada sporů mezi Etiopií na jedné straně a Egyptem a Súdánem na straně druhé.[2]
Napětí mezi Etiopií, Egyptem a Súdánem
Krize započala v roce 2011, kdy Etiopie využila politického chaosu v Egyptě a začala s realizací vodního díla.[6] Egypt, který je závislý na Nilu, se obával, že během plnění přehrady dojde k úbytku vody v řece, která je jeho nejvodnější zdrojnicí. To by mělo zásadní vliv na jeho zemědělství a energetiku. Od roku 2014 probíhají neúspěšná jednání, do nichž se zapojilo mnoho mediátorů.[5] Súdán, který byl zpočátku proti výstavbě přehrady, se pod příslibem dodávek elektrické energie stal méně kritickým k realizaci vodního díla a jeho vlivu na vodní režim Modrého Nilu.[6]
Využití
Etiopie patří mezi státy s nejnižší spotřebou elektřiny na světě.[2] Nově vybudovaná hydroelektrárna bude do sítě dodávat dvojnásobek současné její produkce elektřiny.[2] Vzhledem k nízké spotřebě počítá Etiopie také s exportem elektrické energie do okolních států.[6]
Energii začala generovat v únoru 2022.[7]
Vodní režim
Poblíž místa, kde se nachází profil hráze, ročně proteče průměrně 48,5 km³ vody.[4]
Odkazy
Reference
- ↑ Vítaný zdroj energie, nebo ohrožení zásob vody? Africké země se přou o největší přehradu na kontinentu. ČT24 [online]. Česká televize, 2020-01-11 [cit. 2020-11-28]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e NOVÁK, Zdeněk. Jak si africké státy rozdělí vodu z etiopské přehrady? Na řešení dlouholetého sporu dohlédnou USA. iROZHLAS [online]. Český rozhlas, 2019-11-11 [cit. 2020-11-28]. Dostupné online.
- ↑ Mail & Guardian – Damming the Nile [online]. [cit. 2020-10-31]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b International hydropower association – Ethiopia - Grand Ethiopian Renaissance Dam (GERD) [online]. [cit. 2020-10-31]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b LIDOVKY.cz – Súdán a Egypt si stěžují, že Etiopie začala naplňovat svou obří přehradu. Ta to odmítá, prý jen hodně napršelo. Lidovky.cz [online]. MAFRA, 2020-07-15 [cit. 2020-10-31]. Dostupné online. ISSN 1213-1385.
- ↑ a b c Security Outlines – Egypt bez vody: Jak etiopská stavba největší přehrady v Africe ovlivní okolní státy? [online]. [cit. 2020-10-31]. Dostupné online.
- ↑ Etiopie spustila první turbínu přehrady na Modrém Nilu, podle Egypta a Súdánu stavba způsobí sucha. iROZHLAS [online]. Český rozhlas, 2022-02-20 [cit. 2022-02-20]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Velká přehrada etiopského znovuzrození na Wikimedia Commons
- (anglicky) Ethiopia set to start generating power from Blue Nile dam – Etiopie se připravuje vyrábět elektřinu na Modrém Nilu