Stod
Stod | |
---|---|
![]() Řeka Radbuza a kostel ve městě Stod | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | město |
Pověřená obec | Stod |
Obec s rozšířenou působností | Stod (správní obvod) |
Okres | Plzeň-jih |
Kraj | Plzeňský |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°38′21″ s. š., 13°9′53″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 3 628 (2024)[1] |
Rozloha | 20,04 km²[2] |
Nadmořská výška | 337 m n. m. |
PSČ | 333 01 |
Počet domů | 821 (2021)[3] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 2 |
Počet ZSJ | 2 |
Kontakt | |
Adresa městského úřadu | nám. ČSA 294 333 01 Stod [email protected] |
Starosta | Bc. Jiří Vlk |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Stod | |
Další údaje | |
Kód obce | 558389 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Stod (německy Staab) je město v okrese Plzeň-jih v Plzeňském kraji. Stojí v údolí řeky Radbuzy dvacet kilometrů jihozápadně od Plzně. Součástí Stodu je vesnice Lelov, která se nachází asi tři kilometry jižně od města. Žije zde přibližně 3 600[1] obyvatel.
Sousedními obcemi sídla jsou Hradec, Střelice, Přestavlky, Líšina, Chotěšov, Kotovice, Dnešice, Holýšov a Ves Touškov.
Název
Místní jméno pochází z němčiny: vzniklo ze strhn. tvaru stades, což je 2. p. j. c. od stat ,místo, sídliště". [4]
Historie
První písemná zmínka o městě pochází z roku 1235, kdy král Václav I. daroval ves Stod, rozloženou na levém břehu řeky Radbuzy při důležité bavorské cestě, ženskému premonstrátskému klášteru v Chotěšově. Král Jan Lucemburský povolil 14. května 1315 klášteru proměnit ves v městečko s týdenním trhem každý pátek. K roku 1363 Stod získal od Karla IV. další práva a svobody jako právo dědičné, soudní (podle kterého mohl městský soud rozsuzovat vše kromě těžkých zločinů) a užívání městské pečetě.
V roce 1850 se stal Stod městem, ve kterém žilo přibližně 1 500 obyvatel ve více než 180 domech. Pracovalo zde 79 cechovních mistrů, mezi nimi bylo 8 pekařů, 12 řezníků a šenkýřů, 10 obuvníků, 10 hrnčířů a mnoho dalších řemeslníků. V této době existovaly ve Stodě dvě cihelny a dva pivovary.
Za druhé světové války byl převážně Němci osídlený Stod součástí Velkoněmecké říše, na samých hranicích s Protektorátem Čechy a Morava.[5] Po druhé světové válce byla většina obyvatel nuceně vysídlena. V letech 1949–1960 byl Stod okresním městem, v současné době je obcí s rozšířenou působností.
Doprava
Město stojí na křižovatce silnic I/26, II/182 a II/230. Vede jím železniční trať Plzeň – Furth im Wald, na které se zde nachází stanice Stod.
Společnost
Ve Stodě bylo postaveno několik velkých obchodů, jako je Penny a na přelomu roku 2017/2018 i Mountfield. Ve městě je kulturní dům.
Sport
Ve Stodě se nachází stadion s atletickou dráhou, fotbalovým hřištěm, nohejbalovými, volejbalovými a tenisovými kurty, hřištěm na basketbal. Na stadionu je i sportovní hala, ve které se cvičí gymnastika, atletika a florbal. Sportovní vyžití zajišťuje také oddíl stolního tenisu. Městem prochází cyklotrasa Praha – Plzeň – Regensburg. [6]
Pamětihodnosti
- Kostel svaté Máří Magdalény
- Pošta (náměstí Komenského 12)
- Hammerschmiedův dům Muzejní 161
- Špitální kaple svatého Jana Nepomuckého
- Pohřebiště umučených s památníkem
- Židovský hřbitov ve Stodě
Partnerská města
Slavní rodáci
- Libuše Cloud-Hrdonková (1922–2012), česká skautka
Galerie
- Kostel svaté Máří Magdaleny
- Suvorovův dům – stará poštovna
- Domy na ulici Plzeňská
- Pamětní deska ruského generála A. V. Suvorova
- Špitální kaple, v pozadí kostel
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Ivan Lutterer a Rudolf Šrámek. Zeměpisná jména v Čechách, na Moravě a ve Slezsku: slovník vybraných zeměpisných jmen s výkladem jejich původu a historického vývoje. 2. vyd. Havlíčkův Brod : Tobiáš, 2004, s.243
- ↑ Sudetenland- Böhmen - Mähren, mapa z roku 1941. www.oahshb.cz [online]. [cit. 2016-11-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-11-25.
- ↑ Cyklotrasa 3 do Regensburgu se v Plzeňském kraji mění - plzenskonakole.cz. www.plzenskonakole.cz [online]. [cit. 2019-03-11]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Stod na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- Stod v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Části města Stod | |
---|---|
Části obce |
|
Města, městys a obce okresu Plzeň-jih | |
---|---|
Blovice • Bolkov • Borovno • Borovy • Buková • Bukovec • Čečovice • Černovice • Čižice • Čížkov • Čmelíny • Dnešice • Dobřany • Dolce • Dolní Lukavice • Drahkov • Holýšov • Honezovice • Horní Kamenice • Horní Lukavice • Horšice • Hradec • Hradiště • Chlum • Chlumčany • Chlumy • Chocenice • Chotěšov • Jarov • Kasejovice • Kbel • Klášter • Kotovice • Kozlovice • Kramolín • Kvíčovice • Letiny • Lisov • Líšina • Louňová • Lužany • Měcholupy • Merklín • Mileč • Milínov • Míšov • Mladý Smolivec • Mohelnice • Nebílovy • Nekvasovy • Nepomuk • Netunice • Neuměř • Neurazy • Nezdice • Nezdřev • Nová Ves • Nové Mitrovice • Oplot • Oselce • Otěšice • Polánka • Prádlo • Předenice • Přestavlky • Přeštice • Příchovice • Ptenín • Radkovice • Roupov • Řenče • Seč • Sedliště • Skašov • Soběkury • Spálené Poříčí • Srby • Stod • Střelice • Střížovice • Štěnovice • Štichov • Tojice • Třebčice • Týniště • Únětice • Útušice • Ves Touškov • Vlčí • Vlčtejn • Vrčeň • Vstiš • Všekary • Zdemyslice • Zemětice • Žákava • Ždírec • Žinkovy • Životice | |
legenda: město, městys. |