Steinerberg
Steinerberg | |
---|---|
![]() | |
![]() znak | |
Poloha | |
Souřadnice | 47°3′9″ s. š., 8°35′0″ v. d. |
Nadmořská výška | 620 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | Švýcarsko![]() |
Kanton | Schwyz |
Okres | Schwyz |
![]() ![]() Steinerberg Steinerberg, Švýcarsko | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 6,92 km² |
Počet obyvatel | 946 (2018)[1] |
Hustota zalidnění | 136,7 obyv./km² |
Správa | |
Oficiální web | www |
PSČ | 6416 |
Označení vozidel | SZ |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Steinerberg je obec ve švýcarském kantonu Schwyz. Žije zde 946[1] obyvatel.
Geografie
Steinerberg leží na terase masivu Rossbergu asi 150 metrů nad jezerem Lauerzersee a údolní nivou Schwyzu.
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Steinerberg_01.jpg/220px-Steinerberg_01.jpg)
Steinerberg vznikl jako odpočinkové místo na poutní cestě do opatství Einsiedeln. Zázračný obraz svaté Anny v kapli vysvěcené v roce 1501 učinil ze Steinerbergu poutní místo nadregionálního významu až do 19. století.[2] Poutě byly zejména v 17. a 18. století velmi významnou událostí. O zvláštních svátcích se ve Steinerbergu zastavovalo několik tisíc poutníků.
V roce 1646 byl Steinerberg vyčleněn z farnosti Steinen jako samostatná farnost.
Marie Terezie Weberová z jižního Bádenska založila v roce 1845 řeholní společenství, které se v roce 1847 připojilo ke kongregaci Kristovy krve a o rok později bylo oficiálně vypovězeno ze Švýcarska.[3]
Po vybudování silnice Steinerbergstrasse z Oberarthu do Sattelu v letech 1870–76 a napojení na železniční síť v roce 1891 se obec stala tranzitním místem.[2]
Obyvatelstvo
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/ETH-BIB-Steinerberg%2C_Steinen-LBS_H1-015347.tif/lossy-page1-220px-ETH-BIB-Steinerberg%2C_Steinen-LBS_H1-015347.tif.jpg)
Vývoj počtu obyvatel[2] | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rok | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2005 | |
Počet obyvatel | 445 | 446 | 518 | 526 | 690 | 860 | 890 |
Většina obyvatel (k roku 2000) hovoří německy (95,1 %), druhou nejčastější řečí je srbochorvatština (1,3 %) a třetí albánština (0,9 %).
Hospodářství
60 % pracujících obyvatel pracuje mimo obec. Kromě toho 40 % nachází práci v zemědělství, dřevozpracujících podnicích, sýrárně a různých drobných podnicích.
Doprava
Steinerberg leží na silnici Arth–Pfäffikon. Železniční stanice Steinerberg se nachází na trati Biberbrugg – Arth-Goldau. Do obce jezdí také poštovní autobusy.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Steinerberg na německé Wikipedii.
- ↑ a b Ständige Wohnbevölkerung nach Staatsangehörigkeitskategorie Geschlecht und Gemeinde; Provisorische Jahresergebnisse; 2018. Federal Statistical Office. 9. dubna 2019. Dostupné online. [cit. 2019-04-11].
- ↑ a b c MEYERHANS, Andreas. Steinerberg [online]. Historisches Lexikon der Schweiz, 2012-11-13 [cit. 2024-07-03]. Dostupné online. (německy)
- ↑ Historisches Neujahrsblatt / Historischer Verein Uri. [s.l.]: [s.n.], 2010. Dostupné online. S. 13. (německy)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Steinerberg na Wikimedia Commons
- (německy) Oficiální stránky
Obce v okrese Schwyz | |
---|---|
Alpthal • Arth • Illgau • Ingenbohl • Lauerz • Morschach • Muotathal • Oberiberg • Riemenstalden • Rothenthurm • Sattel • Schwyz • Steinen • Steinerberg • Unteriberg |