Partyzánská nemocnice Franja
Partyzánská nemocnice Franja | |
---|---|
![]() | |
Základní informace | |
Výstavba | 1943 |
Pojmenováno po | Franja Bojc Bidovec |
Poloha | |
Adresa | Občina Cerkno, Slovinsko![]() |
Souřadnice | 46°9′8,04″ s. š., 14°1′38,93″ v. d. |
![]() | |
Další informace | |
Web | Oficiální web |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Partyzánská nemocnice Franja (slovinsky Partizanska bolnica Franja) byla tajná polní nemocnice za druhé světové války. Nacházela se poblíž obce Dolenji Novaki v blízkosti Cerkna v západním Slovinsku. Byla provozována slovinskými partyzány od prosince 1943 až do konce války jako součást široce organizovaného hnutí odporu proti nacistickým okupačním silám. Byli zde léčeni jak zranění partyzáni a spojenečtí vojáci, tak i vojáci mocností Osy. Ačkoli okupační síly Wehrmachtu provedly několik pokusů nemocnici najít, nebyla nikdy objevena. V současné době existuje jako muzeum, které je chráněno jako kulturní památka národního i evropského významu.
Historie
Nemocnice byla postavena v těžkém a členitém terénu v odlehlé rokli Pasica v západním Slovinsku. Byla otevřena v prosinci 1943 a byla neustálé vylepšována až do května 1945. Německá vojenská aktivita byla častá v okolní oblasti po celou dobu provozu nemocnice. Vchod byl ukrytý v lese a nemocnice mohlo být dosaženo jen přes mosty. Pokud se v okolí vyskytoval nepřítel, mosty mohly být zvednuty. Za účelem zachování nezbytného utajení byli pacienti do nemocnice přepravováni se zavázanýma očima. Nemocnice byla rovněž chráněna minovými poli a kulometnými hnízdy. Vzhledem k tomu, že nemocnice byla v rokli, hustý porost stromů a maskování budov poskytovaly ochranu proti leteckému průzkumu.
Zakladatelem a prvním stavitelem nemocnice byl Viktor Volčjak, ale nemocnice byla pojmenována po její velitelce, lékařce Franje Bojc Bidovec, která v ní začala působit v únoru 1944. Mezi lékaři, kteří pracovali v nemocnici byl také Ital Antonio Ciccarelli.[1] Nemocnice byla velmi dobře vybavena pro tajné partyzánské operace a zůstala neodhalená až do konce války. Byla navržena tak, aby v ní mohlo být ošetřováno současně 120 pacientů, během jejího provozu jich tudy prošlo téměř desetkrát tolik. Většina pacientů byli ranění partyzáni, kteří se nemohli nechat ošetřit v obvyklé nemocnici. Mezi pacienty bylo mnoho národností, včetně zraněného německého vojáka, který poté, co byl vyléčen, zůstal v nemocnici jako člen personálu.[2] Nemocnice fungovala až do 5. května 1945.
Roku 1963 se stala součástí muzea v Cerkně. V roce 1997 americká asociace leteckých veteránů udělila nemocnici ocenění za záchranu a léčení sestřeleného amerického pilota Harolda Adamse. V roce 2003 vydala slovinská pošta známku u příležitosti 60. výročí nemocnice. Tato známka byla vyhlášena slovinskou známkou roku.
Partyzánská nemocnice je na seznamu kandidátů na zařazení do světového dědictví UNESCO.[2]
Dne 18. září 2007 byla těžce poškozena při povodni po silných přívalových deštích.[3] Do roku 2010 byla rekonstruována, a od té doby je otevřena pro návštěvníky.[4] Dne 10. března 2015 bylo nemocnici společně s dalšími patnácti pamětihodnostmi uděleno Evropskou komisí označení Evropské dědictví.[5]
Mapa
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/a/aa/Franja--map_02.png)
1. Budova pro raněné - vybavená sklepním krytem, vybudována v létě 1944.
2. Izolace - používaná jako karanténní místnost pro pacienty s nakažlivými chorobami a pro umístění umírajících, vybudována v červnu 1944.
3. operační sál - dokončený v prosinci 1944.
4. Ubytovna lékařů - postavená v lednu 1944, zpočátku sloužila jako operační sál.
5. Rentgen - budova dokončena v březnu 1945.
6. Sklad nosítek.
7. Kuchyně - dokončena těsně před koncem války.
8. Budova pro raněné, jídelna - postavená v prosinci 1943.
9. Budova pro raněné, skladiště a tesařská dílna - postaveno v průběhu roku 1944.
10. Ubytovna personálu - vybudována v létě 1944.
11. Koupelna, prádelna - dokončena na konci října 1944.
12. Budova pro invalidy - dokončena v březnu 1945.
13. Nádrž na vodu - skládala se ze dvou vinných sudů, každý o objemu 400 litrů.
14. Vodní elektrárna - zprovozněna v létě 1944.
15. Místo pro pohřbívání amputovaných končetin.
16. Bunkr nad soutěskou Pasica - používán jako úkryt pro raněné, vytvořen úpravou přírodní jeskyně.[6]
Galerie
- Franja Bojc Bidovec
- Nemocnice tři dny před povodní v roce 2007
- Izolace (vpravo), operační sál (vlevo)
-
- Rentgen
- Ubytovna personálu
- Pokoj pro raněné
- Přístupová cesta do nemocnice
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Franja Partisan Hospital na anglické Wikipedii.
- ↑ "L'ANPI di Cividade del Friuli in visita al Museo della Bolnica Franja in Slovenia" Archivováno 12. 8. 2014 na Wayback Machine. (italsky)
- ↑ a b Franja Partisan Hospital - UNESCO World Heritage Centre (anglicky)
- ↑ Bolnica Franja (slovinsky)
- ↑ Širca: Duh solidarnosti veje iz bolnice Franja (slovinsky)
- ↑ NPÚ - Evropská komise udělila šestnácti pamětihodnostem označení Evropské dědictví. www.npu.cz [online]. [cit. 2015-11-04]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2015-04-09.
- ↑ Franja partisan hospital, Slovenia - Ministerio de Educación, Cultura y Deporte (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Partyzánská nemocnice Franja na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky (slovinsky) (anglicky) (německy) (italsky)
- Česká televize: Postřehy odjinud - Slovinsko očima Jaroslava Skalického (česky)
- Partizanska bolnica Franja (slovinsky)
- Fotografie z nemocnice Archivováno 3. 3. 2016 na Wayback Machine. (slovinsky)