Narorská jaderná elektrárna
Nanorská jaderná elektrárna | |
---|---|
![]() | |
Stát | Indie![]() |
Umístění | Uttarpradéš |
Stav | V provozu |
Začátek výstavby | 1. prosince 1976 |
Zprovoznění | 1. ledna 1991 |
Vlastník | Nuclear Power Corporation Of India Ltd. |
Jaderná elektrárna | |
Reaktory v provozu | 2 × 220 MW |
Typ reaktorů | IPHWR-220 |
Palivo | Uran 235U |
Elektrická energie | |
Celkový výkon | 440 MW |
Souřadnice | 28°9′30″ s. š., 78°24′30″ v. d. |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Narorská jaderná elektrárna (anglicky Narora Atomic Power Station) je provozní jadernou elektrárnou v Indii. Nachází se poblíž vesnice Narora ve svazovém státě Uttarpradéš. Disponuje dvěma těžkovodními jadernými reaktory IPHWR-220. o hrubém výkonu 220 MW každý. Celkový hrubý výkon elektrárny je 440 MW. Projekt elektrárny se setkal s mnohaletým zdržením v důsledku pomalé dodávky klíčových komponent.
Historie a technické informace
Počátky
Na konci 60. let indická vláda oznámila, že v pátém pětiletém plánu z roku 1969 nepostaví žádné další jaderné elektrárny kromě Tárápuru, Rádžasthánu a Madrasu. Překvapivě však bylo v roce 1970 rozhodnuto o výstavbě jaderné elektrárny o výkonu 400 MW v severní Indii pro tehdy jen místy budovanou rozvodnou síť. Ve prospěch tohoto nového projektu měla být výstavba Madrasu odložena.[1] Výstavba čtvrté jaderné elektrárny v Indii byla schválena vládou svazového státu Uttarpradéš v Naroře na řece Ganga v roce 1972. Elektrárna byla plánována se dvěma 200 MW těžkovodními reaktory, které měly být v provozu do roku 1980.[2] Stavba byla schválena unijním kabinetem ministrů 13. prosince 1973. Nákup pozemku se však ukázal jako obtížný, stejně jako skutečnost, že množství vody potřebné pro původní projekt bylo příliš velké, a proto bylo nutné provést přeprojektování a systém původně plánovaný se čtyřmi chladicími věžemi byl posléze postaven se dvěma. Kvůli problémům s financováním a zastavením dodávek vybavení z Kanady se však již nepočítalo s uvedením do provozu do roku 1980.[3] Přípravné práce byly dokončeny do roku 1976.[4]
Výstavba
První blok zahájil výstavbu 1. prosince 1976, druhý blok následoval 1. listopadu 1977.[5] Model reaktoru je indická lokalizovaná a standardizovaná varianta kanadského CANDU-200 s názvem IPHWR-220 o hrubém výkonu 220 MW a čistém výkonu 202 MW. Narora byla proto považována za zkušební místo pro tento model reaktoru. Ten byl v roce 1979 zvolen jako model reaktoru pro elektrárnu Kakrapar.[6] Dvě budovy reaktoru a turbínová hala byly dokončeny do června 1984. Kvůli zpožděním s výstavbou občanské vybavenosti začaly montážní práce příliš pozdě.[7] Kvůli pozdní dodávce parogenerátorů se stavební práce značně zdržely.[8] Pozdní dodání hlavních a klíčových komponent bylo hlavním důvodem, proč výstavba trvala tak dlouho.
Uvedení do provozu
Původně se v roce 1972 plánovalo, že oba bloky budou uvedeny do provozu do roku 1980. Kvůli zpoždění ve výstavbě ostatních jaderných elektráren v roce 1974 bylo uvedení do provozu odloženo na roky 1985 a 1986. V roce 1979 byly harmonogramy posunuty zpět na roky 1984 a 1985 kvůli rychlému postupu. V roce 1984 se očekávalo, že bude elektrárna uvedena do provozu v letech 1987 a 1988. První blok byl připojen k síti 29. července 1989 a druhý blok 5. ledna 1992.[5] Uvedení do komerčního provozu následovalo 1. ledna 1991 pro blok jedna a 1: července 1992 pro blok dva.[5] V prvních letech pracovaly reaktory na snížený výkon kvůli nestabilní síti a poruchám v ní.[9]
Dne 31. března 1993 došlo v prvním bloku k velkému incidentu, kdy se v 3:31 ráno v důsledku mechanického namáhání utrhly dvě lopatky rotoru turbíny. Tyto dvě lopatky poškodily 16 dalších lopatek, což mělo za následek velmi silné vibrace turbosoustrojí v důsledku nevyváženosti. Vibrace způsobily prasknutí chladicího potrubí vodíkem chlazeného generátoru. Došlo tak odpojení elektrárny od sítě. Vodík se vznítil a způsobil požár v turbínové hale. Spaliny byly distribuovány ventilačním systémem do obou reaktorových bloků. Díky rychlé reakci personálu byly oba bloky rychle odstaveny a byl zapnut systém havarijního chlazení pro rychlé ochlazení aktivních zón reaktorů. Krátce po výpadku elektrárny začal personál šplhat po budovách reaktorů s baterkami, aby ručně otevřel ventily, které přivádějí vodu s borem do reaktorů. Incident byl hodnocen stupněm 3 na stupnici INES.[10] Teprve po 21měsíční odstávce mohl 1. blok 6. ledna 1995 přejít zpět do provozu. V rámci odstávky byly vyměněny kabely za špatně hořlavé izolované kabely.[11]
Dne 4. dubna 2011 zasáhlo severní část Indie zemětřesení o síle 5,7 stupně RŠ. Epicentrum se nacházelo 450 km od elektrárny. Nedošlo ke škodám a oba bloky pokračovaly v normálním provozu, nicméně na pozadí událostí v elektrárně Fukušima I. v Japonsku způsobil incident paniku místního obyvatelstva.
Informace o reaktorech
Reaktor | Typ reaktoru | Výkon | Zahájení výstavby | Připojení k síti | Uvedení do provozu | Uzavření | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Čistý | Hrubý | ||||||
Narora-1[12] | IPHWR | 202 MW | 220 MW | 1. 12. 1976 | 29. 7. 1989 | 1. 1. 1991 | |
Narora-2 | IPHWR | 202 MW | 220 MW | 1. 11. 1977 | 5. 1. 1992 | 1. 7. 1992 |
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku АЭС Нарора na ruské Wikipedii.
- ↑ Atomwirtschaft, Atomtechnik. Svazek 15. Bonn, Německo: Handelsblatt, 1970. S. 102, 103. (německy)
- ↑ Atomwirtschaft, Atomtechnik. Svazek 17. Bonn, Německo: Handelsblatt, 1972. S. 388. (německy)
- ↑ Atomwirtschaft, Atomtechnik. Svazek 19. Bonn, Německo: Handelsblatt, 1974. S. 566. (německy)
- ↑ Atomwirtschaft, Atomtechnik. Svazek 21. Bonn, Německo: Handelsblatt, 1976. S. 551. (německy)
- ↑ a b c PRIS - Country Details. pris.iaea.org [online]. [cit. 2024-01-09]. Dostupné online.
- ↑ Atomwirtschaft, Atomtechnik. Svazek 24. Bonn, Německo: Handelsblatt, 1979. S. 591. (německy)
- ↑ Atomwirtschaft, Atomtechnik. Svazek 29. Bonn, Německo: Handelsblatt, 1984. S. 271. (německy)
- ↑ Atomwirtschaft, Atomtechnik. Svazek 34. Bonn, Německo: Handelsblatt, 1989. S. 199, 502. (německy)
- ↑ AGARWAL, Prashant. India's Nuclear Development Plans and Policies: A Critical Analysis. [s.l.]: Northern Book Centre, 1996. ISBN 8172110758. S. 55. (anglicky)
- ↑ Nuclear Power in India | Indian Nuclear Energy - World Nuclear Association. world-nuclear.org [online]. [cit. 2024-01-09]. Dostupné online.
- ↑ Atomwirtschaft, Atomtechnik. Svazek 40. Bonn, Německo: Handelsblatt, 1995. S. 127. (německy)
- ↑ PRIS - Reactor Details. pris.iaea.org [online]. [cit. 2024-01-09]. Dostupné online.
Související články
- Jaderná energetika v Indii
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Narorská jaderná elektrárna na Wikimedia Commons
Jaderné elektrárny v Indii | ||
---|---|---|
V provozu ![]() |
| ![]() |
Plánované ![]() | | |
Plánování zastaveno ![]() | |