Metro v Pekingu
Metro v Pekingu 北京地铁 | |
---|---|
![]() Logo Pekingského metra | |
![]() | |
Základní informace | |
Stát | Čína![]() |
Město | Peking |
Dopravce | Beijing Mass Transit Railway Operation Corp. Beijing MTR Corp. Beijing Metro Operation Administration Corp. Beijing Public Transit Tramway Co. Beijing Capital Metro Corp. |
Délka sítě | 836 km |
Počet linek | 27 |
Počet stanic | 494 (z toho 73 přestupních) |
Počet cestujících | 3,066 mld./rok (2021) 13,7 milionů/den (rekord) |
Datum otevření | 15. ledna 1971 |
Poslední rozšíření | 31. prosince 2021 |
Linky | 1 2 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 19 S1 Pa-tchung Ta-sing I-čuang Fang-šan Jen-fang Čchang-pching Letiště Hlavní město Letiště Ta-sing Si-ťiao I-čuang T1 |
Parametry | |
Rozchod koleje | 1 435 mm |
Mapa sítě | |
![]() Mapa Pekingského metra | |
Externí odkazy | |
OpenStreetMap | mapová data |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Metro v Pekingu (čínsky v českém přepisu pej-ťing ti-tchie, pchin-jinem běijīng dìtiě, znaky zjednodušené 北京地铁, tradiční 北京地鐵) je systém metra v Pekingu, hlavním městě Číny. K červenci 2022 sestává z 27 linek (z toho dvou tramvajových), na nichž je obsluhováno 463 stanic, z toho 73 přestupních. Celkem síť metra měří 783 km.[1] Po metru v Šanghaji je síť pekingského metra druhá nejdelší na světě.[2] Ve výstavbě je také dalších 10 linek. Do roku 2025 by síť metra mělo tvořit 30 linek o celkové délce 1 177 km.[1]
V roce 2021 metro v Pekingu přepravilo 3,066 miliardy cestujících. Rekordní počet přepravených cestujících během jednoho dne byl 13,753 milionu osob (12. července 2019).[1]
Historie
První linka byla otevřena v roce 1969. V rámci pevninské Číny se jedná o nejstarší metro.
Linkové vedení
![]() | ||||||
Linka | Otevřeno | Rozšíření | Konečné stanice | Počet stanic | Délka (km) | |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | 1969 | 2021 | Ku-čcheng | S’-chuej-tung | 22 | 31 |
2 | 1984 | 1987 | okružní trať | 18 | 23,1 | |
4 | 2009 | 2010 | Kung-ji si-čchiao | An-chej-čchiao sever | 24 | 28,2 |
5 | 2007 | – | Sung-ťia-čuang | Tchien-tchung-jüan sever | 23 | 27,6 |
6 | 2012 | 2018 | Ťin-an-čchiao | Lu-čcheng | 33 | 53,1 |
7 | 2014 | 2021 | Peking západ | Universal Resort | 30 | 40,3 |
8 | 2008 | 2021 | Ču-sin-čuang | Jing-chaj | 34 | 51,6 |
9 | 2011 | 2012 | Národní knihovna | Kuo-kung-čuang | 13 | 16,5 |
10 | 2008 | 2013 | okružní trať | 45 | 57,1 | |
11 | 2021 | – | Ťin-an-čchiao | Sin-šou-kang | 3 | 4,2 |
13 | 2002 | 2003 | Si-č’-men | Tung-č’-men | 17 | 40,9 |
14 | 2013 | 2021 | Čang-kuo-čuang | Šang-ke-čuang | 33 | 50,8 |
15 | 2010 | 2014 | Čching-chua tung-lu si-kchou | Feng-po | 20 | 41,4 |
16 | 2016 | 2021 | Pej-an-che | Jü-jüan-tchan tung-men | 16 | 31,5 |
17 | 2021 | – | Š’-li-che | Ťia-chuej-chu | 7 | 15,8 |
19 | 2021 | – | Mu-tan-jüan | Sin-kung | 10 | 20,9 |
Pa-tchung | 2003 | 2021 | Kao-pej-tien | Universal Resort | 13 | 23,4 |
Ta-sing | 2010 | – | Sin-kung | Tchien-kung-jüan | 11 | 21,8 |
I-čuang | 2010 | 2018 | Sung-ťia-čuang | Nádraží I-čuang | 14 | 23,2 |
Čchang-pching | 2010 | 2021 | Čchang-pching si-šan-kchou | Nádraží Čching-che | 13 | 33,4 |
Fang-šan | 2010 | 2020 | Tung-kuan-tchou jih | Jen-cchun východ | 16 | 31,8 |
Jen-fang | 2017 | – | Jen-cchun východ | Jen-šan | 9 | 14,4 |
S1 | 2017 | 2021 | Š’-čchang | Pching-kuo-jüan | 8 | 10,2 |
Letiště Hlavní město | 2008 | 2021 | Pej-sin-čchiao | Terminál 2 / Terminál 3 | 5 | 30 |
Letiště Ta-sing | 2019 | – | Cchao-čchiao | Letiště Ta-sing | 3 | 41,36 |
Si-ťiao | 2017 | – | Siang-šan | Pa-kou | 6 | 9 |
I-čuang T1 | 2020 | – | Čchü-čuang | Ting-chaj-jüan | 14 | 11,9 |
Odkazy
Reference
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Beijing Subway na anglické Wikipedii a 北京地铁 na čínské Wikipedii.
- ↑ a b c 北京地铁. 百度百科 [online]. [cit. 2022-09-18]. Dostupné online. (čínsky)
- ↑ VINCI, Vincent R. With 53km of New Track, Beijing Subway Continues Expansion. www.thebeijinger.com [online]. 2021-12-29 [cit. 2022-09-18]. Dostupné online. (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu metro v Pekingu na Wikimedia Commons
- oficiální stránky