Medvědí stezka
Medvědí stezka | |
---|---|
![]() Zastavení u skalního útvaru Hřib | |
Základní informace | |
Typ | naučná stezka |
Délka | 14 km |
Provozovatel | NP Šumava |
Značení | ![]() |
Sezóna | celoročně |
Lokalizace | |
Poloha | Šumava Česko ![]() |
Start | Ovesná |
Cíl | Černý Kříž |
Výškový rozdíl | 330 m |
Nejvyšší bod | Perníkový vrch 1049 m |
Nejnižší bod | Ovesná 740 m |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Medvědí stezka je významná turistická značená trasa na Šumavě, v katastru obcí Nová Pec a Stožec. Je dlouhá 14 km, jejími krajními body jsou Ovesná a Černý Kříž, přibližně na polovině trasy leží osada Jelení. Stezka má žluté značení a číslo 6375. Byla vyznačena v roce 1967 jako nejstarší naučná stezka v jižních Čechách a druhá nejstarší v Česku.
K největším zajímavostem stezky patří Medvědí kámen (Bärenstein), tunel Schwarzenberského plavebního kanálu, Jelení jezírko a četné skalní útvary z pleknštejnské žuly (Perníkový vrch, Dračí tlama, Skalní hrad, Perníková skála, Soutěska lapků, Skalní vyhlídka, Lovecká jeskyně, Hřib, Viklan, Mechová pyramida, Kamenná kráska, Obří kostky, Medvědí vyhlídka). Stezka je přístupná celoročně a je určena výhradně pro pěší návštěvníky. Když napadne sníh, je část od Jeleních Vrchů do Černého Kříže sjízdná na běžkách.
Historie stezky
Naučnou stezku vybudovaly hlídky ochrany přírody ze základní školy ve Vodňanské ulici v Prachaticích pod vedením svého učitele Aleše Záveského. Od roku 1965 prováděly v oblasti průzkumné a terénní práce. Následně vybudovaly poválkové chodníky, žebříky, vyznačily trasu, pojmenovaly a označily žulové útvary. V roce 1967 byla stezka připravena pro návštěvníky, a to spolu s tištěným průvodcem.[1] V roce 1991 se Medvědí stezka stala součástí nově vyhlášeného Národního parku Šumava. V roce 2001 zaměstnanci Správy NP a CHKO Šumava obnovili značení jednotlivých zastávek stezky a instalovali nové informační panely pojednávající o přírodních zajímavostech.[2] Další rekonstrukci stezky provedla Správa NP a CHKO Šumava na podzim 2014, kdy obnovila informační panely a také doplnila označení dalších skalních útvarů podle původního průvodce vydaného v roce 1967. Po letech byl tak znovu označen útvar Dračí tlama, který byl zarostlý větvemi stromů a keřů. Tato skála vypadá působivě hlavně v zimě, kdy jí díky odtávajícímu sněhu a mrazu narostou ostré zuby v podobě rampouchů.[3] V roce 2017 musela být Medvědí stezka uzavřena v důsledku kalamity po srpnové bouři[4] a následně orkánu Herwart na konci října a k jejímu zpřístupnění došlo až na začátku července 2018 po zpracování polomového dřeva.[5]
Galerie
- Medvědí kámen
- Jelení jezírko
- Perník (1 049 m n. m.)
- Obří kostky
- Hlava telete
- Pýchavka obrovská
- Kamenná kráska
- Viklan
- Hřib
- Kaple
- Poustevna
- Gotický portál
- Soutěska lapků
- Perníková skála
- Dračí tlama
Odkazy
Reference
- ↑ PAVLÍČKO, Alois. Medvědi na stezce staré 50 let. Šumava. 1. 7. 2017, čís. léto 2017, s. 24. Dostupné online. ISSN 0862-5166.
- ↑ MALOTA, Robert. Šumava - milovníci turistiky si přijdou na své. iDnes.cz [online]. 5. 6. 2001. Dostupné online.
- ↑ ŠTĚPÁNEK, Radek. Nové značení Medvědí stezky na Šumavě odhalí i Dračí tlamu. iDnes.cz [online]. Dostupné online.
- ↑ mka. Do části šumavských lesů je kvůli kalamitě zákaz vstupu. ceskatelevize.cz [online]. 22. 8. 2017. Dostupné online.
- ↑ ŠVEJDA, Luděk. Turisté opět mohou na šumavskou Medvědí stezku. ekolist.cz [online]. 3. 7. 2018. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
- Medvědí stezka na webu naucnoustezkou.cz
- Medvědí stezka na webu NP Šumava
Obrázky, zvuky či videa k tématu Medvědí stezka na Wikimedia Commons