Maďaři na Ukrajině
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Etnick%C3%A9_zlo%C5%BEenie_Zarkarpatskej_oblasti.png/220px-Etnick%C3%A9_zlo%C5%BEenie_Zarkarpatskej_oblasti.png)
Maďarská menšina na Ukrajině tvoří kompaktní osídlení v Zakarpatské oblasti u hranic s Maďarskem, která byla v minulosti součástí Uherského království.
Podle sčítání lidu v roce 2001 žilo na území Ukrajiny 156 600 Maďarů. Z toho 96,7 % (151 500) jich žije v Zakarpatské oblasti.
Převážná část zakarpatských Maďarů (62 %) žije na venkově, ve vesnicích Berehovského, Vynohradivského, Mukačevského a Užhorodského rajónu. Zbytek žije ve městech Berehovo (maď. Beregszász, 48 % obyvatelstva), Mukačevo (maď. Munkács, 9 %), Užhorod (maď. Ungvár, 7%) a Vynohradiv (maď. Nagyszőllős, 14 %). Dvě třetiny zakarpatských Maďarů vyznávají kalvinismus, zbytek jsou pravoslavní a římskokatolíci. Maďarský jazyk je dobře zachován. Jako svůj mateřský jazyk maďarštinu uvedlo 95,4 % zakarpatských Maďarů (144 500 osob), ukrajinštinu uvedlo jako svůj mateřský jazyk 3,4 % Maďarů (5 150 osob) a ruský jazyk 1,0 % (1 515 osob).[1]
Kultura a školství
V roce 1989 Maďaři na Ukrajině založili Podkarpatský kulturní spolek (maďarsky Karpátaljai Magyar Kulturális Szövetség) a zastoupení mají také v ukrajinském parlamentu. V Berehově sídlí maďarské divadlo a Maďarská pedagogická vysoká škola. Institut hungarologie a fakulta maďarské filologie se nachází v Užhorodě. Maďarsky vychází 6 titulů novin a deník Karpáti Kiadó. Maďarský obsah má 42 % vysílání v rozhlase a 15 % v televizi.[1]
Demografie
Data ze sčítání lidu 2001.
Město | Populace | Počet | V procentech |
---|---|---|---|
Užhorod (Ungvár) | 115 600 | 8000 | 6,9 |
Berehovo (Beregszász) | 26 600 | 12 800 | 48,1 |
Mukačevo (Munkács) | 81 600 | 7000 | 8,5 |
Chust (Huszt) | 31 900 | 1700 | 5,4 |
Čop (Csap) | 8919 | 3496 | 39,2 |
Rajón | Populace | Počet etnických Maďarů | V procentech |
---|---|---|---|
Berehovský (Beregszászi járás) | 54 000 | 41 200 | 76,1 |
Velykoberezenský (Nagybereznai járás) | 28 200 | — | — |
Vynohradivský (Nagyszőlősi járás) | 118 000 | 30 900 | 26,2 |
Volovecký (Volóci járás) | 25 500 | — | — |
Iršavský (Ilosvai járás) | 100 900 | 100 | 0,1 |
Mižhirský (Ökörmezői járás) | 49 900 | — | — |
Mukačevský (Munkácsi járás) | 101 400 | 12 900 | 12,7 |
Perečynský (Perecsenyi járás) | 32 000 | — | — |
Rachivský (Rahói járás) | 90 900 | 2900 | 3,2 |
Svaljavský (Szolyvai járás) | 54 900 | 400 | 0,7 |
Ťačivský (Técsői járás) | 171 900 | 5000 | 2,9 |
Užhorodský (Ungvári járás) | 74 400 | 24 800 | 33,4 |
Chustský (Huszti járás) | 96 900 | 3800 | 3,9 |
Odkazy
Reference
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Maďari na Ukrajine na slovenské Wikipedii a Hungarians in Ukraine na anglické Wikipedii.
- ↑ a b MRUŠKOVIČ, Viliam. Európa jazykov a národov na prahu tretieho tisícročia. Martin: Matica slovenská, 2008. 517 s. ISBN 978-80-7090-858-7. s. 326-327.
- ↑ a b Source: State Statistics Committee of Ukraine Archivováno 11. 9. 2007 na Wayback Machine.
Související články
Maďarská diaspora (kategorie) | |
---|---|
Karpatská kotlina | |
Evropa | Belgie • Česko • Finsko • Irsko • Německo • Polsko • Spojené království • Švédsko |
Amerika | Argentina • Brazílie • Chile • Kanada • Spojené státy americké (New York, Ohio) • Uruguay • Venezuela |
Ostatní kontinenty | Austrálie • Izrael • Kazachstán (Madjarok) • Magyarabové • Nový Zéland • Turecko (Nusaybini) |