Lene Hauová
Lene Hauová | |
---|---|
![]() Lene Hauová (30. ledna 2007) | |
Narození | 13. listopadu 1959 (64 let) Vejle |
Bydliště | Boston |
Alma mater | Aarhuská univerzita |
Povolání | fyzička a vysokoškolská učitelka |
Zaměstnavatel | Harvardova univerzita |
Ocenění | Ole Rømer-medaljen (2001) Čestný řemeslník roku (2001) Richtmyer Memorial Lecture Award (2004) Rigmor and Carl Holst-Knudsen Award for Scientific Research (2008) Carlsberg Foundation Research Prize (2011) … více na Wikidatech |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Lene Vestergaardová Hauová (nepřechýleně Vestergaard Hau, * 13. listopadu 1959 Vejle, Dánsko) je dánská fyzička a pedagožka. Je profesorkou fyziky a aplikované fyziky na Harvardově univerzitě.[1]
V roce 1999 vedla tým Harvardovy univerzity, kterému se pomocí Boseho-Einsteinova kondenzátu podařilo zpomalit světelný paprsek na rychlost přibližně 17 metrů za sekundu a v roce 2001 dokázala paprsek zcela zastavit.[2][3][4][5] Pozdější práce založená na těchto experimentech vedla k přenosu světla do hmoty a poté z hmoty zpět do světla,[6] což je proces s důležitými důsledky pro kvantové šifrování a kvantové počítače.[7] Novější práce se týkaly výzkumu nových interakcí mezi ultrachladnými atomy a systémy v nanoskopickém měřítku. Kromě výuky fyziky a aplikované fyziky přednášela na Harvardu také energetiku,[8] zahrnující fotovoltaické články, jadernou energii, baterie a fotosyntézu. Kromě vlastních experimentů a výzkumu je často zvána k přednáškám na mezinárodních konferencích a podílí se na strukturování vědecké politiky různých institucí. Byla hlavní řečnicí[9] na konferenci EliteForsk-konferencen 2013 („Konference o elitním výzkumu“) v Kodani, které se zúčastnili ministři vlád a vedoucí pracovníci v oblasti vědecké politiky a výzkumu v Dánsku.[10]
Jako uznání jejích četných úspěchů ji časopis Discover v roce 2002 ocenil jako jednu z 50 nejvýznamnějších žen ve vědě.[11]
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Lene Hau na anglické Wikipedii.
- ↑ Lene Vestergaard Hau [online]. Harvard University [cit. 2018-10-08]. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Lene Hau [online]. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Zastavené světlo: Krátkodobá paměť pro kvantový počítač [online]. [cit. 2022-03-05]. Dostupné online.
- ↑ Zastavujeme světlo. www.aldebaran.cz [online]. [cit. 2022-03-05]. Dostupné online.
- ↑ Nobelovu cenu za fyziku obdrželi vědci za fyzikální modely zemského klimatu. Novinky.cz [online]. Borgis [cit. 2022-03-05]. Dostupné online.
- ↑ Coherent control of optical information with matter wave dynamics [online]. Harvard University. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Kvantoví fyzici zkoušejí „skladovat světlo“ | Noviny. Lidovky.cz [online]. 2007-09-18 [cit. 2022-03-05]. Dostupné online.
- ↑ Physics 129. Energy Science [online]. FAS Registrar's Office, Harvard University. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2015-02-26. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Keynote speaker Lene Vestergaard Hau [online]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2013-12-17. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ JOTA. Vi skal have flere med forsker-bacille i blodet — Uddannelses- og Forskningsministeriet [online]. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ SVITIL, Kathy. discovermagazine.com. The 50 Most Important Women in Science. Discover. 13 November 2002. Dostupné online [cit. 21 December 2014]. Je zde použita šablona
{{Cite news}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Lene Hauová na Wikimedia Commons