Kutná Hora hlavní nádraží
Kutná Hora hlavní nádraží | |
---|---|
Výpravní budova hlavního nádraží v Kutné Hoře | |
Stát | Česko![]() |
Kraj | Středočeský |
Město | Kutná Hora |
Souřadnice | 49°57′42,12″ s. š., 15°18′3,96″ v. d. |
![]() ![]() Kutná Hora hlavní nádraží | |
Provozovatel dráhy | Správa železnic |
Kód stanice | 540146 |
Tratě | 230, 235 |
Nadmořská výška | 215 m n. m. |
V provozu od | 1869 |
Zabezpečovací zařízení | RZZ AŽD 71 |
Nástupiště (nástupní hrany) | 2 (4) |
Prodej jízdenek | ![]() |
Návazná doprava | MHD v prostoru před nádražní budovou |
Služby ve stanici | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kutná Hora hlavní nádraží je železniční stanice v městské části Sedlec ve východní části města Kutná Hora v okrese Kutná Hora ve Středočeském kraji.
Leží v km 287,643 dráhy Brno hl. n. – Kutná Hora hl. n. a dráhy Kutná Hora hl. n. - Lysá nad Labem. Je odbočnou stanicí tratě Kutná Hora hl. n. – Zruč nad Sázavou.
Historie
Stanice byla vybudována jakožto součást Rakouské severozápadní dráhy (ÖNWB) spojující Vídeň a Berlín, autorem unifikované podoby stanic pro celou dráhu byl architekt Carl Schlimp. 1. prosince 1869 byl s kutnohorským nádražím uveden do provozu celý nový úsek trasy z Golčova Jeníkova do stanice Kolín. 10. ledna 1883 byl zahájen provoz trati do dnešní stanice Kutná Hora město společností Kutnohorská místní dráha, cesta z dnešního hlavního nádraží na městské trvala 13 minut a jízdné stálo 15 krejcarů. V roce 1905 byla trať prodloužena až do Zruče nad Sázavou.
Roku 1909 byl zdvoukolejněn úsek Čáslav – Velký Osek, kompletní druhá kolej byla pak mezi Kolínem a Děčínem dokončena během první světové války, zejména s pracovním nasazením ruských válečných zajatců.
Styk trakčních soustav
Ve stanici se nachází styk trakčních soustav 3 kV = a 25 kV ~ 50 Hz.
Přepřahy vozidel závislé trakce zajišťuje staniční záloha, obvykle lokomotiva řady 708, méně často 731 nebo 742)
V roce 2019 jsou kromě nákladních vlaků přepřahány i spěšné vlaky linky R41.
Nástupiště
- Nástupiště 1A - podél koleje 13, délka 212 m.
- Nástupiště 1B - mezi kolejemi 13 a 11, délka 245 m.
- Nástupiště 2 - mezi kolejemi 1 a 2, délka 351 m, v délce 150 m je provedeno zastřešení, přístup na nástupiště je řešen podchodem.
Informační zařízení pro cestující
Staniční rozhlas s informačním zařízením HAVIS od firmy STARMON.
Odjezdové tabule ELEN, monitor s odjezdy vlaků v hale.
Vlečky
- Vlečka č. 1262 ČKD Kutná Hora
- Vlečka č. 1131 AUTO HP Kutná Hora
- Vlečka č. 1159 Phillip Morris ČR a.s., vlečka Kutná Hora
- Vlečka č. 1152 OS Kutná Hora (vlečka není provozována)
Galerie
- Lokomotiva E479.0027 ještě pod střídavou částí nádraží.
- Lokomotiva ES499.1001 zastavuje s rychlíkem u druhého nástupiště.
- Lokomotiva ES499.0001 v Adventním expresem do Budapešti.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kutná Hora hlavní nádraží na Wikimedia Commons
- Stránky informačního centra v budově nádraží
- Historie Rakouské severozápadní dráhy
- Profil stanice na stránkách Českých drah
Železniční trať Kolín – Havlíčkův Brod | |
---|---|
Kolín – Hlízov – Kutná Hora hlavní nádraží – Církvice – Třebešice – Čáslav – Horky u Čáslavi – Golčův Jeníkov – Golčův Jeníkov město – Vlkaneč – Nová Ves u Leštiny – Leština u Světlé – Sázavka – Světlá nad Sázavou-Josefodol – Světlá nad Sázavou – Pohleď – Okrouhlice – Havlíčkův Brod-Perknov – Havlíčkův Brod |
Železniční trať Kutná Hora – Zruč nad Sázavou | |
---|---|
Kutná Hora hlavní nádraží – Kutná Hora-Sedlec – Kutná Hora město – Kutná Hora předměstí – Poličany – Malešov – Bykáň – Týniště – Krasoňovice – Bahno – Předbořice – Červené Janovice (nákl.) – Černíny – Štipoklasy – Zbraslavice – Hodkov – Hodkov zastávka – Želivec – Zruč nad Sázavou |