Klimkovice
Klimkovice | |
---|---|
![]() Náměstí v Klimkovicích | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | město |
Pověřená obec | Ostrava |
Obec s rozšířenou působností | Ostrava (správní obvod) |
Okres | Ostrava-město |
Kraj | Moravskoslezský |
Historická země | Slezsko |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°47′17″ s. š., 18°7′33″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 4 536 (2024)[1] |
Rozloha | 14,64 km²[2] |
Katastrální území | Klimkovice |
Nadmořská výška | 266 m n. m. |
PSČ | 742 83 |
Počet domů | 1 278 (2021)[3] |
Počet částí obce | 4 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 6 |
Kontakt | |
Adresa městského úřadu | Lidická 1 742 83 Klimkovice [email protected] |
Starosta | Jaroslav Varga |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Klimkovice | |
Další údaje | |
Kód obce | 599549 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Klimkovice (německy Königsberg[4]) jsou malé slezské město při jihozápadním okraji Ostravy na nejvýchodnějších výběžcích Nízkého Jeseníku a na okraji Ostravské pánve. Ačkoli město leží v těsném sousedství Ostravy, nemá průmyslový charakter. Žije zde přibližně 4 500[1] obyvatel. V místní části Hýlov se nacházejí jodová Sanatoria Klimkovice. Mezi Klimkovicemi a Hýlovem byl postaven Tunel Klimkovice, kterým vede dálnice D1. V centru obce se nachází zámek, ve kterém sídlí městský úřad. Ve městě sídlí římskokatolická farnost Klimkovice.
Historie
Název města Klimkovice je odvozen pravděpodobně od zakladatele původní osady s tvrzí, Klementa zvaného Klimek. V roce 1373 byly Klimkovice údajně poprvé zmiňovány, ale zprávu nelze dnes ověřit. První nepochybná zpráva pochází z roku 1416, kdy Beneš II. z Kravař udělil městu právo odúmrti. Sídlem samostatného panství se město stalo za Tasa z Bítova v roce 1451. Hynek II. Bruntálský z Vrbna v roce 1564 osvobodil město od robot, nahradil je odváděným platem a téhož roku povolil stavbu pivovaru na náměstí. Ondřej Bzenec z Markvartovic vystavěl ve městě renesanční zámek a kostel svaté Kateřiny v letech 1578–1579. Nejdéle vlastnili Klimkovice páni Vlčkové (Wilczkové) z Dobré Zemice v letech 1600–1848. V roce 1766 se měšťané zúčastnili velkého nevolnického povstání ve Slezsku. V téže době klimkovický mlynář Jan Augustin jako první oficiálně oznámil hornímu úřadu v Kutné Hoře existenci a vlastnosti uhlí na Ostravsku. Město se stalo sídlem soudního okresu a bylo jím v letech 1850–1938.
Po podpisu Mnichovské dohody byly Klimkovice 9. října 1938 obsazeny nacistickým Německem a v jeho rámci začleněny do tzv. Sudetoněmeckých území. 1. května 1939 pak byly začleněny do říšské župy Sudetenland a v jejím rámci patřily do vládního obvodu Opava. Na konci druhé světové války v rámci Ostravské operace zahájila Rudá armáda ve čtvrtek 26. dubna 1945 útok na město, které pak 1. května konečně osvobodila.
Lázeňství
Od poloviny 19. století se v Klimkovicích začalo rozvíjet také lázeňství využívající minerální vodu s vysokým obsahem jódu a bromu (nejvyšší koncentrace v Evropě). Další průzkum probíhal v osmdesátých letech 20. století a na konci roku 1991 byla zahájena výstavba nového lázeňského komplexu Sanatoria Klimkovice v duchu postmoderní architektury. Slavnostní otevření proběhlo 18. července 1994.[5]
- Lázeňský dům A
- Lázeňský dům A
- Lázenský dům B (dětské oddělení)
- Kolonáda
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 1 763 | 1 966 | 2 163 | 2 089 | 2 390 | 2 531 | 2 894 | 2 737 | 2 561 | 2 586 | 2 831 | 3 066 | 3 131 | 3 131 | 3 286 |
Počet domů | 215 | 258 | 262 | 268 | 341 | 370 | 466 | 574 | 716 | 550 | 597 | 734 | 768 | 844 | 844 |
Části města
Doprava
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6b/Klimkovice%2C_b%C3%BDval%C3%A9_n%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_m%C3%ADstn%C3%AD_dr%C3%A1hy.jpg/220px-Klimkovice%2C_b%C3%BDval%C3%A9_n%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_m%C3%ADstn%C3%AD_dr%C3%A1hy.jpg)
Klimkovice byly od roku 1911 spojeny s Ostravou parní železnicí, kterou od dvacátých let 20. století nahradily na témže tělese elektrické tramvaje provozované Společností moravských místních drah (SMMD). Po utvoření DPMO v roce 1949 byla pod něj začleněna i tato dráha a pod jeho hlavičkou fungovala až do noci z 31. prosince 1977 na 1. ledna 1978, kdy dojela poslední tramvaj do Ostravy. Po dráze se zachoval především násep a dále několik můstků. Nádražní budova v Klimkovicích slouží jako bytový dům. Na tuto dráhu vzpomíná i klimkovická spisovatelka Jarmila Glazarová ve svém stěžejním díle Roky v kruhu.
Veřejná hromadná doprava je v současnosti zajišťována jak ostravským dopravním podnikem (autobusové linky č. 59, 64 a 76) tak příměstskými linkami provozovanými společnostmi Transdev a Z-Group bus.
Územím města prochází dálnice D1, která zde prochází z části tunelem. Na dálnici se nachází exit 349, kterým prochází silnice II/647 ve směru od exitu Bravantice přes Josefovice, Klimkovice a Václavovice na Porubu. Obcí dále prochází silnice II/478 na Polanku nad Odrou. Silnice III. třídy na území města jsou:
- III/46417 Josefovice–Olbramice
- III/4654 Olbramice–Klimkovice
- III/4655 Klimkovice–Hýlov
- III/4693 Vřesina–Klimkovice
- III/4782 Klimkovice–Svinov
Muzeum
Muzeum vzniklo v roce 1953. Od roku 1983 je pobočkou Muzea Novojičínska. V muzeu jsou instalovány expozice příroda Poodří, historie města a pamětní síň Heleny Salichové. V rámci expozice historie města jsou vystaveny sbírky ševcovské a bednářské dílny a měšťanské domácnosti a v rámci pamětní síně Heleny Salichové její obrazy a dále upomínky na básníka Petra Bezruče a spisovatelku Jarmilu Glazarovou, kteří oba ve městě pobývali.
Pamětihodnosti
- Zámek – šlechtické sídlo renesančního původu slouží jako radnice
- Farní Kostel svaté Kateřiny
- Kostel Nejsvětější Trojice
- Park Petra Bezruče
Osobnosti
- Jan Koppel – rektor olomoucké univerzity, děkan její právnické fakulty, předseda Moravského zemského sněmu
- Engelbert Eligius Richter (1796–1866), profesor církevních dějin, děkan fakulty a rektor univerzity v Olomouci
- Ivo Saliger (1894–1987), malíř, klimkovický rodák[8]
- Vladimír Vůjtek, bývalý hráč ledního hokeje, poté trenér
- Karel Vůjtek, básník, spisovatel, novinář, fejetonista a překladatel
- Jarmila Glazarová, spisovatelka, laureátka Státní ceny, národní umělkyně
Partnerská města
Galerie
- Kostel Nejsvětější Trojice
- Kostel svaté Kateřiny
- Socha svatého Šebestiána na náměstí
- Zámek
- Pomník obětem první světové války z roku 1925, několikrát změnil svou podobu i umístění.
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ HOSÁK, Ladislav. Historický místopis země Moravskoslezské. Praha: Academia, 2004. 1144 s. ISBN 80-200-1225-7. S. 757.
- ↑ Historie - Sanatoria Klimkovice - lázně. www.sanatoria-klimkovice.cz [online]. [cit. 2023-11-12]. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ abART [cit. 2021-05-14]. Heslo Ivo Saliger. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Klimkovice na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- Klimkovice v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
Města a obce okresu Ostrava-město | |
---|---|
Čavisov • Dolní Lhota • Horní Lhota • Klimkovice • Olbramice • Ostrava • Stará Ves nad Ondřejnicí • Šenov • Václavovice • Velká Polom • Vratimov • Vřesina • Zbyslavice | |
legenda: město, městys. |