Klášterecká Jeseň
Klášterecká Jeseň | |
---|---|
![]() Klášterecká Jeseň od jihozápadu | |
Lokalita | |
Charakter | malá vesnice |
Obec | Klášterec nad Ohří |
Okres | Chomutov |
Kraj | Ústecký kraj |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°23′19″ s. š., 13°7′51″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 89 (2021)[1] |
Katastrální území | Klášterecká Jeseň a Kunov (6,4 km²) |
Nadmořská výška | 500 m n. m. |
PSČ | 431 51 |
Počet domů | 40 (2021)[2] |
![]() ![]() Klášterecká Jeseň | |
Další údaje | |
Kód části obce | 65633 |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Klášterecká Jeseň (německy Gesseln) je malá vesnice, část města Klášterec nad Ohří v okrese Chomutov. Nachází se asi tři kilometry západně od Klášterce nad Ohří. Klášterecká Jeseň leží v katastrálním území Klášterecká Jeseň o rozloze 2,06 km²[3] a Kunov o rozloze 4,34 km².[4]
Název
Název vesnice je odvozen z výrazů jasan nebo jesení (jasanový porost). V historických pramenech se jméno vyskytuje ve tvarech: in villa Gyesseny (1381), puol Gyessen (1431), Geseň (1481), Gesen (1545), geslen (1542), geslon (1543), Geßeln (1787), Geszlern (1846) nebo Jeseň a Gesseln (1854).[5]
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/Kl%C3%A1%C5%A1tereck%C3%A1_Jese%C5%88_2016-05-08_N%C3%A1ves.jpg/220px-Kl%C3%A1%C5%A1tereck%C3%A1_Jese%C5%88_2016-05-08_N%C3%A1ves.jpg)
První písemná zmínka o vsi pochází z roku 1381. Vesnice patřila k perštejnskému panství, které si roku 1431 rozdělili bratři Aleš a Vilém ze Šumburka. Jeseň tehdy připadla Vilémovi a stala se součástí panství nově založeného hradu Šumburk. Spolu s ním ji v roce 1449 koupil Vilém z Ilburka, ale už o čtyři roky později ji musel postoupit svým věřitelům, kterými byli bratři Kafunk a Pfluk z Fictumu. Ve druhé polovině šestnáctého století vesnice patřila Margaretě Hoferové, která ji v roce 1592 prodala Kryštovi z Fictumu, jemuž patřilo klášterecké panství.[6]
Na počátku sedmnáctého století Jeseň dodala dvanáct kmenů určených na výstavbu nové klášterecké školy a v roce 1636 platila klášterecké farnosti desátek ve výši 24 krejcarů. Podle berní ruly z roku 1654 ve vesnici žil jeden sedlák, který obhospodařoval deset strychů půdy, osm chalupníků s celkem 52 strychy a čtyři lidé bez pozemků. Dohromady chovali 21 krav, 25 jalovic, jednu ovci a dvanáct koz. Kromě chovu dobytka se lidé živili pěstováním žita, výrobou příze, povoznictvím u železných hutí a jeden člověk pracoval jako krejčí.[6]
Mezi vesnicí a Perštejnem byl od konce osmnáctého století železnorudný důl Vojtěch, ve kterém se těžila nekvalitní ruda, a proto byl jeho provoz opakovaně obnovován a znovu ukončován.[7]
I když se vesnice rozrostla a po polovině devatenáctého století v ní žilo přes 200 lidí, neměla vlastní školu a děti musely chodit do školy ve Vysokém. Jako významný zdroj obživy stále přetrvával chov dobytka.[6]
Obyvatelstvo
Při sčítání lidu v roce 1921 zde žilo 243 obyvatel (z toho 123 mužů) německé národnosti a římskokatolického vyznání.[8] Podle sčítání lidu z roku 1930 měla vesnice 263 obyvatel německé národnosti, kteří se s výjimkou jednoho člověka bez vyznání hlásili k římskokatolické církvi.[9]
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Obyvatelé | 206 | 216 | 222 | 241 | 253 | 243 | 263 | 86 | 144 | 147 | 100 | 58 | 73 | 76 | 89 |
Domy | 33 | 37 | 38 | 39 | 43 | 43 | 50 | 52 | 35 | 33 | 25 | 34 | 33 | 37 | 40 |
Obecní správa
Po zrušení poddanství se Klášterecká Jeseň roku 1850 stala samostatnou obcí.[6] V roce 1869 byla uváděna jako osada Klášterce nad Ohří a poté znovu jako obec v okrese Kadaň. Od roku 1949 k ní jako osada patřilo Kamenné,[13] od 1. ledna 1953 také Kunov[14] (příslušnost Kunova se uvádí také už roku 1950[15]) a s ním i Vysoké.[16] Se všemi osadami se Klášterecká Jeseň stala 1. ledna 1963 (uvádí se též rok 1961[15]) částí obce Klášterec nad Ohří.[17]
Pamětihodnosti
- Kříž na návsi z roku 1872
Spolky
Dne 11. dubna 2017 byl založen spolek Svobodná Jeseň. Jeho členové se věnují zachování tradic a vytváření nových, pracují s dětmi a podílejí se na organizování kulturního života ve vsi.[18]
Odkazy
Reference
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-11-01].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online.
- ↑ Územně identifikační registr ČR. Katastrální území Klášterecká Jeseň: podrobné informace [online]. 1999-01-01 [cit. 2009-10-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-02-28.
- ↑ Územně identifikační registr ČR. Katastrální území Kunov: podrobné informace [online]. [cit. 2017-02-27]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-02-28.
- ↑ PROFOUS, Antonín. Místní jména v Čechách. Jejich vznik, původní význam změny. Svazek II. CH–L. Praha: Nakladatelství Československé akademie věd, 1949. 706 s. Heslo Klášterecká Jeseň, s. 129.
- ↑ a b c d VACHATA, Zdeněk. Klášterec nad Ohří. Přehled dějin města a okolí. Klášterec nad Ohří: Městský úřad v Klášterci nad Ohří, 1997. 262 s. ISBN 80-254-0649-0. Kapitola Klášterecká Jeseň, s. 212–213. Dále jen Vachata (1997).
- ↑ BÍLEK, Jaroslav; JANGL, Ladislav; URBAN, Jan. Dějiny hornictví na Chomutovsku. Chomutov: Vlastivědné muzeum v Chomutově, 1976. 192 s. S. 48.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. 2. vyd. Svazek I. Čechy. Praha: Státní úřad statistický, 1924. 596 s. S. 246.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. Svazek I. Země česká. Praha: Státní úřad statistický, 1934. 614 s. S. 131.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005 (1. díl). Praha: Český statistický úřad, 2006. 760 s. Dostupné online. ISBN 80-250-1310-3. S. 378, 379. Archivováno 15. 12. 2021 na Wayback Machine.
- ↑ Statistický lexikon obcí České republiky 2013. Praha: Český statistický úřad, 2013. 900 s. Dostupné online. ISBN 978-80-250-2394-5. S. 291. Archivováno 17. 4. 2021 na Wayback Machine.
- ↑ Základní údaje podle částí obce vybraného SO ORP – Kadaň [PDF online]. Český statistický úřad [cit. 2023-11-18]. Dostupné online.
- ↑ BINTEROVÁ, Zdena. Od Vejprt po Měděnec. Chomutov: Okresní muzeum Chomutov, 1999. 128 s. Kapitola Kamenné, s. 107.
- ↑ Vachata (1997), s. 214
- ↑ a b Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Abecední přehled obcí a částí obcí [online]. Český statistický úřad, 2015-12-21 [cit. 2018-03-25]. S. 222, 230, 268. Dostupné v archivu pořízeném dne 2024-03-06.
- ↑ Vachata (1997), s. 238
- ↑ Obce chomutovského okresu. Historií k dnešku. Příprava vydání Zdena Binterová. Chomutov: Okresní muzeum v Chomutově, 2002. 302 s. ISBN 80-239-0031-5. Kapitola Klášterecká Jeseň, s. 114.
- ↑ Svobodná Jeseň: spolek pro podporu pestrého života [online]. Svobodná Jeseň [cit. 2020-10-24]. Dostupné online.
Literatura
- Obce chomutovského okresu. Příprava vydání Zdena Binterová. Chomutov: Okresní muzeum v Chomutově, 2002. 302 s. ISBN 80-7277-173-6. Kapitola Klášterecká Jeseň, s. 114.
- VACHATA, Zdeněk. Klášterec nad Ohří. Přehled dějin města a okolí. Klášterec nad Ohří: Městský úřad v Klášterci nad Ohří, 1997. 262 s. ISBN 80-254-0649-0. Kapitola Klášterecká Jeseň, s. 212–213.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Klášterecká Jeseň na Wikimedia Commons
- Katastrální mapa katastru Klášterecká Jeseň na webu ČÚZK
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Části města Klášterec nad Ohří | |
---|---|
Části obce |
|
Ostatní |
|