Igor Klebanov
Igor Klebanov | |
---|---|
Narození | 29. března 1962 (62 let) Šachty |
Bydliště | Princeton |
Alma mater | Princetonská univerzita Massachusettský technologický institut |
Povolání | fyzik a teoretický fyzik |
Zaměstnavatel | Princetonská univerzita |
Ocenění | Guggenheimovo stipendium (2010) Tomassoni awards (2014) Pomeranchuk Prize (2017) medaile Oskara Kleina (2022) Diracova medaile Mezinárodního centra teoretické fyziky (2023) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Igor Romanovič Klebanov (*29. března 1962) je teoretický fyzik, jehož výzkum je zaměřen na vztahy mezi teorií strun a kvantovou kalibrační teorií pole. Od roku 1989 působí jako profesor na Princetonské univerzitě.[1] V roce 2016 byl zvolen do Národní akademie věd.[2]
Narodil se v Sovětském svazu v roce 1962, do Spojených států emigroval jako teenager. Bakalářské a magisterské vzdělání získal na Massachusettském technologickém institutu, doktorát na Princetonské univerzitě jako student Curtise Callana v roce 1986. Ve své práci se zabýval Skyrmeho modelem hadronů. Klebanov pracoval jako post doktorand na urychlovačové laboratoři SLAC. Jeho hlavní příspěvky k teorii strun jsou maticový model přístupu k dvoudimenzionálním strunám, bránová dynamika, a nejnověji kalibrační teorie gravitační duality. Jeho práce z let 1996 a 1997 o vztazích mezi bránami v supergravitaci a jejich kalibrační teorii popisuje předpokládanou kalibrační teorii gravitační korespondence.
Klebanovova práce z roku 1998 Gauge Theory Correlators from Non-Critical String Theory, kterou napsal se svými postgraduální studenty Gubserem a Poljakovem, která učinila přesné tvrzení AdS/CFT duality, je mezi nejvíce citovanými dokumenty ve fyzice vysokých energií (přes 7800 citací podle Google Scholar). Sérii Klebanovových prací o D-bránách vedla k objevu kaskádové kalibrační teorie. Její dvojí pokřivení poskytuje geometrický popis uvěznění kvarků a narušení chirální symetrie. Vztah mezi 3-dimenzionálním kritickým O(N) modelem a bosonovou kalibrační teorií v 4-dimenzionálním AdS prostoru byl nazýván Klebanovova-Poljakovova korespondence.
Vyznamenání
- 2010 Guggenheimovo stipendium[3]
- 2012 Zvolen do Americké akademie umění a věd.
- 2014 Tomassoniho cena[4]
- 2016 Zvolen do americké Národní akademie věd.[5]
Práce
- hep-th/9702076 "World Volume Approach to Absorption by Non-dilatonic Branes ", High Energy Physics - Theory (hep-th) Igor R. Klebanov, 10 Feb 1997
- hep-th/9802109 "Gauge Theory Correlators from Non-Critical String Theory", High Energy Physics - Theory (hep-th) S.S. Gubser, I.R. Klebanov, A.M. Polyakov, 16 Feb 1998
- hep-th/0007191 "Supergravity and a Confining Gauge Theory: Duality Cascades and Chiral Symmetry Breaking-Resolution of Naked Singularities" High Energy Physics - Theory (hep-th); Igor R. Klebanov (Princeton), Matthew J. Strassler (IAS) 24 Jul 2000
- hep-th/0210114 "AdS Dual of the Critical O(N) Vector Model", High Energy Physics - Theory (hep-th) I.R. Klebanov, A.M. Polyakov, 13 Nov 2002
- "Some stringy aspects of the AdS/CFT duality", Strings 2002, Igor Klebanov
- Solving Quantum Field Theories via Curved Spacetimes, Physics Today, Igor Klebanov and Juan Maldacena.
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Igor Klebanov na anglické Wikipedii.
- ↑ https://www.princeton.edu/physics/people/display_person.xml?netid=klebanov&display=faculty/
- ↑ National Academy of Sciences Members and Foreign Associates Elected. [s.l.]: National Academy of Sciences, May 3, 2016. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2016-05-06. Je zde použita šablona
{{Citation}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.. - ↑ Archivovaná kopie. www.gf.org [online]. [cit. 2017-01-30]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2012-08-02.
- ↑ Archivovaná kopie. www.phys.uniroma1.it [online]. [cit. 2017-01-30]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-02-02.
- ↑ News from the National Academy of Sciences [online]. [cit. 2017-01-30]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-05-06. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Externí odkazy
- Seznam jeho prací na Arxiv
- Seznam jeho článků na Google Scholar
- Rozhovor o jeho nejslavnější práci
- Seznam nejvíce citovaných fyziků v bránové fyzice
- Igor R Klebanov", Science commons