Hardegg
Hardek Hardegg | |
---|---|
![]() pohled z Hardeggské vyhlídky | |
![]() znak | |
Poloha | |
Souřadnice | 48°51′9″ s. š., 15°51′32″ v. d. |
Nadmořská výška | 309 m n. m. |
Časové pásmo | SEČ/SELČ |
Stát | Rakousko![]() |
Spolková země | Dolní Rakousy |
Okres | Hollabrunn |
![]() ![]() Hardek | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 93,28 km² |
Počet obyvatel | 1 309 (2018)[1] |
Hustota zalidnění | 14 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Friedrich Schechtner |
Oficiální web | www |
stadtgemeinde | |
Adresa obecního úřadu | Pleissing 2 2083 Hardegg-Pleissing |
Telefonní předvolba | 0 29 48 |
PSČ | 2082 |
Označení vozidel | HL |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hardegg (česky Hardek) je město v okrese Hollabrunn ve Waldviertelu v Dolních Rakousích přímo na česko-rakouské státní hranici, tvořené zde řekou Dyjí, na níž město leží. Žije zde přibližně 1 300[1] obyvatel.
Historie
Město vzniklo jako podhradí hradu Hardek, o němž první zmínka pochází z roku 1145. Název hradu se odvozuje od starohornoněmeckého slova „hard“ – les, „-egg“ – skála, kámen, v přeneseném smyslu pak „pevný dům v lese“. Hradní páni, kteří postupem času z Hardeku vybudovali jeden z největších hradů v zemi, hráli významnou roli v politických dějinách Rakouska. Městečko bylo centrem řady řemesel – krom jiného výroby sukna – a obchodu, kromě toho se zde vyráběl střelný prach. Velkou konkurenci ovšem znamenalo nedaleké plánovitě založené vinařské město Retz, a Hardek tak postupně ztrácel na významu. V roce 1764 zničil město velký požár; k obnově svých domů použili obyvatelé materiálu (kamene i dřeva) z tehdy již opuštěného hradu.
Nová etapa vývoje města se začala psát koncem 19. století, kdy se z Hardeku stalo letovisko, vyhledávané pro krásné okolí a příjemné klima, možnost koupání a bohatý kulturní program. V roce 1929 byla v Hardeku ubytovací kapacita cca 500 hostinských lůžek. Nepříjemný zásah znamenala výstavba Vranovské přehrady s elektrárnou, neboť při jejím vypouštění klesala teplota vody v Dyji na průměr 10 °C, což naprosto znemožnilo koupání v řece. Definitivní konec cestovního ruchu znamenala 2. světová válka a uzavření hranic s Československem po roce 1948. Hraniční most přes Dyji byl uzavřen, dřevěné desky odstraněny, břehy spojovaly jen holé traverzy; na moravské straně byla hranice ostře hlídána ozbrojenou pohraniční stráží.
Toto období je ve znamení hospodářského úpadku Hardeku. Pro nedostatek pracovních míst začali mladí lidé odcházet do města a zůstali jen staří, kteří nabízeli ubytování v soukromí zájemcům o rybaření na Dyji.
Demografický vývoj
Rok | Počet obyvatel |
---|---|
2011 | 1384 |
2001 | 1490 |
1991 | 1652 |
1981 | 1904 |
1971 | 2135 |
Až do pádu železné opony bylo město velmi izolované, na moravskou stranu Dyje vedl jediný most do Čížova. I to se odrazilo v klesajícím počtu obyvatel města. Jediným hospodářským faktorem je zde turismus. Nejvyšší počet obyvatel (zaznamenaný od počátku sběru statistických dat) mělo město v roce 1890, a to 3209. Od té doby – vyjma období mezi lety 1939–1951 počet obyvatel stále klesal.
Členění města
Na území obce se nacházejí katastrální území Felling, Hardegg, Heufurth, Mallersbach, Merkersdorf, Niederfladnitz, Pleißing, Riegersburg, Umlauf a Waschbach.[2]
Katastrální území vlastního Hardeku má pouhých 78 obyvatel, proto bývá Hardek často označován za nejmenší město Rakouska.
Politika
Starostou města je Heribert Donnerbauer z Rakouské lidové strany, v devatenáctičlenném městském zastupitelstvu je strana zastoupena čtrnácti křesly, pět křesel obsadila Rakouská sociálně-demokratická strana, další strany zastoupeny nejsou.
Pamětihodnosti
- Nationalpark Thayatal
- hrad Hardek
- barokní zámek Ruegers v Riegersburgu[3]
- zřícenina hradu Kaja u Merkersdorfu
- cihlové sloupy dřívější šibenice mezi obcemi Niederfladnitz a Oberretzbach
- 6. zastavení Kristkovy podyjské glyptotéky – Ptačí poslání
Pravidelné akce
- Svátek dýní konaný v Pleissingu vždy koncem října v rámci podobných akcí v celém regionu Retzer Land
Hospodářství a infrastruktura
V roce 2001 zde bylo 56 nezemědělských pracovišť, podle údajů z roku 1999 108 zemědělských a lesnických podniků. Na katastru Riegersburgu se nachází dřívější těžební závod na dobývání uhlí (Braunkohlentagebau Langau-Riegersburg) a na katastru Fellingu firma RM Austria – Perlmuttdesign, poslední podnik na zpracování perleti v Rakousku.
12. dubna 1990 byl sezónně otevřen hraniční přechod pro pěší, cyklisty a vodáky Hardek – Čížov, od 9. května 2006 je v provozu celoročně v hodinových intervalech. V červnu 2006 následovalo otevření hraničního přechodu Felling – Podmyče pro pěší a cyklisty. Po rozšíření Schengenského prostoru od 21. prosince 2007 lze tuto nyní vnitřní hranici překročit v podstatě kdekoli a kdykoli, pročež není třeba žádných vyznačených hraničních přechodů.
Nejdůležitějším faktorem rozvoje města i celého regionu bylo zřízení Národního parku Thayatal – Podyjí – v oblasti uzavřené nejen návštěvníkům, ale díky železné oponě i stavebním aktivitám, se dochovala nedotčená příroda. Z ochrany přírody město Hardegg nyní těží. Národní park slouží kromě ochrany přírody také odpočinku i vzdělání návštěvníků.
Čestné občanství
21. května 2001 – Erwin Pröll, politik, dolnorakouský zemský hejtman
Významní rodáci
- Klement Borový (1838–1897), český katolický teolog
- Freddy Quinn (* 1931), zpěvák a hudebník
- H. C. Artmann (1921–2000), básník a překladatel
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Hardegg na německé Wikipedii.
- ↑ a b Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018. Statistik Austria. Dostupné online. [cit. 2019-03-09].
- ↑ Katastralgemeindenverzeichnis [online]. Vídeň: Bundesamt für Eich- und Vermessungswesen, 2015-05-05, rev. 2022-09-19 [cit. 2022-09-22]. Dostupné online. (německy)
- ↑ Barockschloss Ruegers, Riegersburg | Nationalpark Thayatal. www.np-thayatal.at [online]. [cit. 2023-09-05]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Hardegg na Wikimedia Commons
- http://www.np-thayatal.at/cz/pages/dejiny-mesta-76.aspx
- http://www.hardegg.gv.at
- http://www.znojmuz.cz/muzeum/publikace/hrady/Hrady%20Podyji%20slovem_Burgen%20Thayatals%20in%20Wort.pdf Archivováno 2. 4. 2015 na Wayback Machine.
- Fotografie Archivováno 11. 6. 2020 na Wayback Machine.
Obce okresu Hollabrunn | |
---|---|
Alberndorf im Pulkautal • Göllersdorf • Grabern • Guntersdorf • Hadres • Hardegg • Haugsdorf • Heldenberg • Hohenwarth-Mühlbach am Manhartsberg • Hollabrunn • Mailberg • Maissau • Nappersdorf-Kammersdorf • Pernersdorf • Pulkau • Ravelsbach • Retz • Retzbach • Schrattenthal • Seefeld-Kadolz • Sitzendorf an der Schmida • Wullersdorf • Zellerndorf • Ziersdorf |