Globasnitz
Globasnitz Globasnica | |
---|---|
![]() radnice v Globasnitzu | |
![]() znak | |
Poloha | |
Souřadnice | 46°33′25″ s. š., 14°42′10″ v. d. |
Nadmořská výška | 541 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | Rakousko![]() |
Spolková země | Korutany |
Okres | Völkermarkt |
![]() ![]() Globasnitz | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 38,33 km² |
Počet obyvatel | 1 593 (2016) |
Hustota zalidnění | 41,6 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Bernhard Sadovnik (Enotna Lista) |
Oficiální web | www |
globasnitz | |
Telefonní předvolba | 04230 |
PSČ | 9142 |
Označení vozidel | VK |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Globasnitz (slovinsky Globasnica) je dvojjazyčná obec v rakouské spolkové zemi Korutany, východojihovýchodně od Klagenfurtu, v okresu Völkermarkt. V obci bydlí asi 1600 obyvatel (rok 2016).
Sousedními obcemi sídla jsou Eberndorf, Sittersdorf, Eisenkappel-Vellach a Feistritz ob Bleiburg.
Geografie
Poloha obce
Obec Globasnitz leží mezi jižním okrajem údolí Jauntal (údolí řeky Drávy) a severním úpatím pohoří Karavanky. Hlavní část obce, vlastní Globasnitz, leží vzdušnou čarou asi 7 km od rakousko-slovinské státní hranice.
Části obce
Globasnitz je tvořen čtyřmi katastrálními územími Globasnitz (Globasnica), Wackendorf (Večna vas), Jaunstein (Podjuna) a St. Stefan (Šteben).
Obec se skládá z následujících 10 částí (v závorce používané slovinské varianty) (počet obyvatel k říjnu 2015[1]):
- Globasnitz / Globasnica, 274
- Jaunstein / Podjuna, 155
- Kleindorf / Mala vas, 232
- Podrain / Podroje, 98
- St. Stefan / Šteben, 257
- Slovenjach / Slovenje, 14
- Traundorf / Strpna vas, 313
- Tschepitschach / Čepiče, 76
- Unterbergen / Podgora, 40
- Wackendorf / Večna vas, 144
Sousední obce
![]() | Eberndorf | ![]() | ||
Sittersdorf | ![]() | Feistritz ob Bleiburg | ||
![]() ![]() | ||||
![]() | ||||
Eisenkappel-Vellach |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Globasnitz_Schloss_Elberstein_19062007_01.jpg/220px-Globasnitz_Schloss_Elberstein_19062007_01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Globasnitz_Pfarrkirche_Mariae_Himmelfahrt_19062007_01.jpg/220px-Globasnitz_Pfarrkirche_Mariae_Himmelfahrt_19062007_01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1d/Globasnitz_Pfarrkirche_Christopherus_Fresko_19062007_01.jpg/220px-Globasnitz_Pfarrkirche_Christopherus_Fresko_19062007_01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Globasnitz_Totenleuchte_und_Karner_19062007_31.jpg/220px-Globasnitz_Totenleuchte_und_Karner_19062007_31.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/91/Globasnitz_Denkmal_Franc_Leder_19062007_01.jpg/170px-Globasnitz_Denkmal_Franc_Leder_19062007_01.jpg)
Historie
Na kopci Hemmaberg na území nynější obce Globasnitz sídlili již Keltové, Hemmaberg byl posvátné místo, zasvěcené bohu Jovenatovi.
S římskou okupaci keltského království Noricum roku 15 př. n. l., za doby vlády římského císaře Claudius se objevili osadníci také v údolní rovině. Archeologické nálezy ukazují na vojenský tábor a význam místa jako přepřahací stanice podél římské cesty z Virunum (v Maria Saal) do Celeia (Celje) přes sedlo Luscha. Centrum osady v místech dnešní hlavní části obce Globasnitz se nazývalo Iuenna, odkud pochází název "Jauntal". Iuenna patřila do města Virunum. Západně a východně od starověkého a moderního osídlení se nachází antické pohřebiště. Nálezy jsou vystaveny v muzeu v centru města. Poklady, jako je východořímské sklo, řecký porcelán, římské víno, drahé textilie a šperky nebo římské podlahové mozaiky nebyli mezi obyvateli Iuenny nic cizího. Stejně zde byli uctívání jak římští, tak i keltští bohové.
Funkce sídliště jako vojenské základny a přepřahací stanice, jakož i obchodní cesta do východní části římské říše zůstala neporušená i pod ostrogótským králem Theodorikem. Již v průběhu 4. století byla oblast ariánské víry pokatoličtěna. Na Hemmabergu byly, kromě staršího kostela, vykopány téměř současně postavené dva raně křesťanské kostely se zlomky bohatých mozaik v římském stylu.
Po nájezdu Slovanů v pozdní antice kolem roku 500 našeho letopočtu zanikla obchodní cesta a obtížně uhájitelné údolní osady zmizely. Je pravděpodobné, že část populace se stáhla zpět na Hemmaberg. Zůstalo slovanské obyvatelstvo, pozdější Slovinci[2][3][4], což je docela dobře možné vzhledem k některým formám kulturní kontinuity a inkulturace - jako nezbytný výsledek zachování předslovanských názvů nivy nebo vodních jmen.[5] Při sčítání v roce 1910 se 1264 lidí přihlásilo ke slovinské a 21 lidí k německé hovorové řeči.[6] Na začátku první rakouské republiky byl Globasnitz sídlem slovinské farnosti.[7]
Název Globasnitz je poprvé zmíněn v letech 1143-1163 jako Globasinvilla. Kostel byl poprvé zmíněn v roce 1265, jako farní pak v roce 1296. Místní obec Globasnitz vznikla v roce 1850 a v letech 1865-1876 byla dočasně připojena k obci Eberndorf.
Obyvatelstvo
Podle statistiky z roku 2001 měl Globasnitz celkem 1 645 obyvatel, z nichž 98,2 % byli občané Rakouska. Celkem 54,2 % se hlásilo k německy mluvícímu obyvatelstvu a 42,1 % obyvatel byli korutanští Slovinci.
Celkem 96,0 % populace se hlásilo k římským katolíkům, k evangelíkům a k islámu 0,7 a bez vyznání bylo 1,7 %. Dvojjazyčná farnost Globasnitz patří k bilingvnímu děkanátu Eberndorf/Dobrla vas.[8][9]
Globasnitz se počítá k oblasti se slovinským dialektem oblasti Jauntal (slovinsky Podjunsko narečje)[10], což je dialekt korutanské slovinské jazykové skupiny.[11] Slovinský jazyk a kultura sledují dodnes historicky vývoj v celých jižních Korutanech, popř. oblasti Jauntal.[12]
Kultura a pamětihodnosti
Stavby
Na hoře Hemmaberg (842 m n. m.) nad obcí:
- vykopávky pěti raně křesťanských kostelů;
- poutní kostel svaté Emy z Gurku a svaté Doroty;
- jeskyně svaté Rozálie s pramenem Rozálie.
- Archeologické muzeum Hemmaberg/Juenna [13]
V obci:
- Hřbitov Globasnitz-Ost - ostrogótské pohřebiště z doby stěhování národů a vykopávky raně křesťanského kostela.
- Kostel Nanebevzetí P. Marie - románsko-gotický farní kostel s nástěnnými malbami z 14./15. století a římskými reliéfy. Na hřbitově stojí karner a lucerna mrtvých z počátku 16. století.
- Kostel sv. Štěpána pod Feuerbergem.
- Zámek Elberstein v Globasnitzu, postavený v 70. letech 20. století globasnitzkým občanem Johannem Elbem a otevřený pro veřejnost.[14]
- Na hřebenu směrem na Hemmaberg jsou stále vidět pozůstatky bývalého hradu Feuerberg.
Politika
Obecní rada
Obecní rada má 15 členů a je po komunálních volbách v roce 2015 složena takto[15]:
- Enotna Lista - 7 radních
- Sociálnědemokratická strana Rakouska - 6
- Rakouská lidová strana - 2
Starostou je Bernard Sadovnik (Enotna Lista).
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Globasnitz na německé Wikipedii.
- ↑ Statistik Austria, Bevölkerung am 1.1.2015 nach Ortschaften. www.statistik.at [online]. [cit. 2016-05-18]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-03-04.
- ↑ Anton Melik: Slovenski alpski svet. V Ljubljani, Izdala Slovenska matica, 1954, Seite 499 ff.
- ↑ Koroška in koroški Slovenci, Zbornik poljudnoznanstvenih in leposlovnih spisov, Uredili Dr. Vladimir Klemenčič, dr. Janko Pleterski, dr. Tone Zorn in dr. Janko Kos. Maribor, založba Obzorja, 1971.
- ↑ Globasnica. In: Enciklopedija Slovenije, Band 3, Eg-Hab. Ljubljana, Mladinska knjiga, 1989, Seite 249-250.
- ↑ Bojan-Ilija Schnabl In: Studia Slavica mitologica XV (Ljubljana 2012), str 231-246 ,
- ↑ Volkszählung für das Kronland Kärnten aus dem Jahr 1910, https://archive.today/20131025065419/http://www.omm1910.hu/?%2Fen%2Fdatabank
- ↑ Personalstand der Säkular- und Regular-Geistlichkeit der Diözese Gurk in Kärnten für 1917 & 1918. Klagenfurt 1919/20
- ↑ Štefan Singer: Kultur- und Kirchengeschichte des Jauntales: Dekanat Eberndorf. Klagenfurt/Celovec 1979
- ↑ http://www.kath-kirche-kaernten.at/pfarren/pfarre/C2928/
- ↑ Smole, Vera. 1998. "Slovenska narečja." Enciklopedija Slovenije vol. 12, pp. 1–5. Ljubljana: Mladinska knjiga, p. 2.
- ↑ Toporišič, Jože. 1992. Enciklopedija slovenskega jezika. Ljubljana: Cankarjeva založba, p. 183.
- ↑ Reginald Vospernik, Pavle Zablatnik, Erik Prunč, Florjan Lipuš: Das slowenische Wort in Kärnten = Slovenska beseda na Koroškem, Schrifttum und Dichtung von den Anfängen bis zur Gegenwart = Pismenstvo in slovstvo od začetkov do danes. ÖBV, Wien 1985, S. 22-23. ISBN 3-215-04304-1
- ↑ http://www.museum-globasnitz.at/ Stránky muzea
- ↑ http://www.museum-globasnitz.at/3-0-Schloss.html
- ↑ Archivovaná kopie. info.ktn.gv.at [online]. [cit. 2016-05-18]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-09-10.
Literatura
- Franz Glaser: Die römische Siedlung Iuenna und die frühchristlichen Kirchen am Hemmaberg. Verlag des Geschichtsvereines für Kärnten, Klagenfurt 1982 (německy)
- Wilhelm Deuer, Johannes Grabmayer: Transromanica – Auf den Spuren der Romanik in Kärnten (Reihe „Kulturwanderungen“). Verlag Johannes Heyn, Klagenfurt 2008, ISBN 978-3-7084-0302-1, S. 202–203 (německy)
- Polona Sketelj: Na stičišču dveh kultur: med delovnim in prostim časom v Globasnici. Celovec 1995 (slovinsky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Globasnitz na Wikimedia Commons
Obce okresu Völkermarkt | |
---|---|
Bleiburg • Diex • Eberndorf • Eisenkappel-Vellach • Feistritz ob Bleiburg • Gallizien • Globasnitz • Griffen • Neuhaus • Ruden • Sankt Kanzian am Klopeiner See • Sittersdorf • Völkermarkt |