František Xaver Harlas
František Xaver Harlas | |
---|---|
![]() František Xaver Harlas | |
Narození | 8. února 1865 Praha Rakouské císařství ![]() |
Úmrtí | 22. srpna 1947 (ve věku 82 let) Praha Československo ![]() |
Alma mater | Filozofická fakulta Německé univerzity v Praze |
Povolání | historik umění a spisovatel |
Podpis | ![]() |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
František Xaver Harlas, křtěný Franz Xaverský Carl Andreas (8. února 1865 Praha[1] – 22. srpna 1947 Praha) byl historik umění, malíř, publicista a ředitel Muzea hlavního města Prahy.
Život
F.X. Harlas se narodil v Praze v rodině železničního zaměstnance Ondřeje Harlase a jeho ženy Marie rodem Gutmannové.[1]Po absolvování obecné školy maturoval na gymnasiu v Praze (1885) a v letech 1890–1894 studoval dějiny umění na pražské německé univerzitě (Alwin Schultz, O. Hostinský). Roku 1898 zde získal doktorát filozofie. Kromě studia teorie umění absolvoval také malířské vzdělání na Uměleckoprůmyslové škole (F. Ženíšek, J. Schikaneder) a soukromě u Charlotty Mohr-Piepenhagenové. Od roku 1897 byl asistentem a v letech 1913–30 ředitelem Muzea hlavního města Prahy.
Byl zakládajícím členem a v letech 1915–1933 místopředsedou Kruhu pro pěstování dějin umění. Od roku 1911 byl výtvarným referentem Národní politiky a přispíval i do dalších tiskovin (Hlas národa, Politik, Rozhledy, Osvěta, Union, Světozor, Zvon, Dílo, Český svět, Máj). Byl redaktorem edice reprodukcí Obrazárna Zvonu (1918–1923). Spolupracoval na heslech Ottova slovníku naučného (1899–1909).[2]
Zemřel v Praze roku 1947 ve věku 82 let. Pohřben byl na Olšanských hřbitovech.
Dílo
Jako malíř se věnoval krajinářství.
Filozofické kořeny Harlasovy názorové orientace tkví spíše v romantické "naturfilozofii" než v přírodních vědách 19. století, sdílí však pozitivistickou víru v postupné a stále dokonalejší poznávání přírody uměním a umění vědou[3].
Ve svých článcích se věnoval především pragensiím, ale uchování starobylého rázu Prahy chápal relativisticky a pokladům minulosti vykázal místo v muzeu. Pro zachování svědectví o zanikajících památkách přisuzoval zásadní význam fotografii.
V hodnocení umění 19. a 20. století bylo pro něj hlavním kriteriem rozvíjení již dosaženého formálního a technického mistrovství. Jako akademickou normu vnímal umění, které se blíží ideálu přirozenosti. Počátkem moderny v malířství pro něj byl Karel Purkyně, podporoval myslbekovskou tradici českého sochařství, reprezentovanou Štursou.
Bibliografie (výběr)
- Kunstbestreibungen Kaisers Maxmilian I. und seiner Zeit, Praha 1894, rigorózní práce
- Doba a umění, Praha 1901
- Z pokladů pražských, Praha 1901
- Jak vzniká obraz, Praha 1906
- České umění. Malířství, Praha 1908
- České umění. Sochařství a stavitelství, Praha 1911
- Stará Praha. Nástin vývoje města a průvodce sbírkami, Praha 1911
- Jaroslav Čermák, Praha 1913, 1928
- Jakub Obrovský, Praha 1914
- Umění a domácnost, Praha 1915
- Rudolf II., milovník umění a sběratel, Praha 1918
- Krásy republiky Československé, Praha 1919–1923 (s K. V. Herainem)
- Lanna, přítel umění, in: T. Žákavec, Lanna. Příspěvek k dějinám hospodářského vývoje v Čechách a v Československu, Praha 1936, s. 313-337
Galerie
- U hospodářství (olej na plátně)
- Rozkvetlá louka (olej na kartonu)
- Pohled do lesa (akvarel na papíře)
- Krajina s jezdcem (olej na kartonu)
- Krajina s lesem (olej na překližce)
- Lesní cesta (akvarel, perokresba na karton)
- Krajina (kresba tuší, akvarel)
Odkazy
Reference
Literatura
- 1909 Ottův slovník naučný 28, 1909, s. 539
- 1926 Jiřík, F X, O životě a působení dr. F. X. Harlase, Ročenka kruhu pro pěstování umění 1926, s. 8-10
- 1936 Kulturní adresář ČSR (Biografický slovník žijících kulturních pracovníků a pracovnic), 2.ročník, Českolipská knih a kamenotiskárna, Česká Lípa
- 1984 Benešová M, Česká architektura v proměnách dvou století 1780–1980, 480 s. Státní pedagogické nakladatelství, Praha, 1984
- 1986 Chadraba R. a kol., Kapitoly z českého dějepisu umění/1. Odeon, Praha, 1986
- Vlček T, Lukeš J, Praha 1900, Studie k dějinám kultury a umění Prahy v letech 1890–1914, 317 s. Panorama, Praha, 1986
- 1993 Nový slovník československých výtvarných umělců (II. díl; L - Ž), Výtvarné centrum Chagall, Ostrava
- Nový slovník československých výtvarných umělců (I. díl; A - K), Výtvarné centrum Chagall, Ostrava
- 1995 Nová encyklopedie českého výtvarného umění (A-M), Academia, nakladatelství Akademie věd České republiky
- Signatury českých a slovenských výtvarných umělců, Výtvarné centrum Chagall, Ostrava
- 2016 Lubomír Slavíček (ed.), Slovník historiků umění, výtvarných kritiků, teoretiků a publicistů v českých zemích a jejich spolupracovníků z příbuzných oborů (asi 1800–2008), Sv. 1, s. 382, Academia Praha 2016, ISBN 978-80-200-2094-9
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu František Xaver Harlas na Wikimedia Commons
Autor František Xaver Harlas ve Wikizdrojích
- Digitalizovaná díla Františka Xavera Harlase v Národní digitální knihovně.
- František Xaver Harlas v informačním systému abART
- František Xaver Harlas v Lexikonu české literatury v Digitální knihovně Akademie věd ČR
- Galerie malířství: Harlas F.X.
- Portrét F.X.Harlase
- Soupis pražského obyvatelstva 1830–1910 (1920), František Xaver Harlas 1865
- Doba a umění, dostupné online
- Umění a domácnost, dostupné online
- Jaroslav Čermák, dostupné online