František Řehoř
František Řehoř | |
---|---|
![]() František Řehoř | |
Narození | 16. prosince 1857 Stěžery Rakouské císařství ![]() |
Úmrtí | 6. října 1899 Praha Rakousko-Uhersko ![]() |
Příčina úmrtí | tuberkulóza |
Místo pohřbení | Olšanské hřbitovy |
Povolání | etnograf a spisovatel |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
František Řehoř (16. prosince 1857 Stěžery[1] – 6. října 1899 Praha[2]) byl český etnograf, zaměřený na studium Rusínů, Ukrajinců a dalších národností v Haliči a Bukovině.
Život
Studoval vyšší reálku v Hradci Králové. Roku 1877 se s rodiči odstěhoval do obce Volkov u Lvova, kde získali do pronájmu statek benediktinského řádu. Na Františka udělalo nové prostředí velký dojem. Zaujal ho zejména archaický způsob života a hospodaření místních obyvatel – Poláků, Ukrajinců, Rusínů, Huculů a haličských Židů. Život mezi nimi si oblíbil a navázal tam množství kontaktů.[3]
Ačkoli všechny poznatky získával jen samostudiem, brzy se stal uznávaným odborníkem na haličský národopis. V roce 1880 napsal první článek – O výrobě plátna u Rusínů východo-haličských – pro Listy Průmyslové.[3] Po něm následovala řada dalších, v různých časopisech: Světozor, Osvěta, Květy, Musejník, Lumír, Slovanský sborník, Vesna, Ruch, Zlatá Praha, Zprávy z tržnice, Národní listy a j. Celkem napsal asi sto článků.[4][5]
Významná byla jeho činnost sběratelská. Během 13 let pobytu v Haliči (1877–90) shromáždil 2000 knih, které věnoval knihovně Musea Království českého, a po návratu postupně doplnil ještě dalších 600. Získal také množství předmětů – modelů staveb, řemeslnických nástrojů, hraček, hudebních nástrojů, výšivek, domácích ozdob, keramiky, kraslic a oděvů, které předal Náprstkovu muzeu. Po roce 1895 pomáhal při vzniku Českoslovanského národopisného muzea (dnes součást Národního muzea). Ceněná byla i jeho huculská sbírka (pro Náprstkovo muzeum) se svícny, vykládanými holemi, šperky a řezbami. Život v Haliči dokumentoval také na stovkách fotografií.[5]
V Haliči si získal řadu přátel. K nejvýznamnějším patřili národní buditel Volodymir Šuchevyč a spisovatel Ivan Franko.[3] Když se v roce 1890 stěhoval do Prahy, předal svou rozsáhlou českou knihovnu ukrajinskému spolku Prosvita.[5] Sdružení mu pak v následujících letech zasílalo časopisy, knihy i jiné zajímavé předměty. Když roku 1891 přijela rusínská delegace vedená V. Šuchevyčem do Prahy na jubilejní výstavu, Řehoř ji doprovázel.[6] Při té příležitosti napsal článek Rusíni k nám, v němž popsal, jaký respekt mají Rusíni k úspěchům Čechů v kulturní i hospodářské oblasti.[7]
Po návratu do Čech roku 1890 pracoval jako úředník pro pražskou obec za plat 36 zlatých měsíčně.[8] Pokračoval v psaní článků, pomáhal tvořit muzejní sbírky, napsal přes 160 hesel do Ottova slovníku naučného.[5] K jeho českým spolupracovníkům patřil Edvard Jelínek,[6] z mladší generace pak Ludvík Kuba a Adolf Černý.[9] Snažil se i o souborné knižní vydání svých výzkumů, ale žádný z nakladatelů mu nevyhověl z obav před finanční ztrátou. Jeho dílo tak dodnes zůstává rozptýleno po časopisech.[3]
Za zásluhy o haličský národopis a vzájemné poznání kultur ziskal ocenění:
- Čestné členství ve lvovském rusínském spolku Prosvita (1888[5] nebo 1890[4])
- Členství ve společnosti Musea Království českého (1894)[5]
- Dopisující členství haličského národopisného sdružení Towarzystwo Ludoznawcze (1895)[5]
Zemřel na tuberkulózu,[3] pohřben byl na Olšanských hřbitovech.[6]
Odkazy
Reference
Článek vznikl s využitím materiálů z Digitálního archivu časopisů ÚČL AV ČR, v. v. i. (http://archiv.ucl.cas.cz/).
- ↑ SOA Zámrsk, Matrika narozených 1838-1861 ve Stěžerech , sign. 155-2, ukn. 9171, str.165. Dostupné online
- ↑ Matriční záznam o úmrtí a pohřbu farnosti při kostele Panny Marie Sněžné na Novém Městě pražském
- ↑ a b c d e František Řehoř: Milovník života haličských Rusínů — Národní knihovna České republiky. www.nkp.cz [online]. [cit. 2019-05-31]. Dostupné online.
- ↑ a b JELÍNEK, Edvard. František Řehoř. Světozor. 1891-07-24, roč. 25, čís. 36, s. 430. Dostupné online [cit. 2010-08-27].
- ↑ a b c d e f g František Řehoř. Zlatá Praha. 1896-03-20, roč. 13, čís. 20, s. 238–240. Dostupné online [cit. 2010-08-27].
- ↑ a b c ČERNÝ, Adolf. František Řehoř. Světozor. 1899-10-20, roč. 33, čís. 48, s. 576. Dostupné online [cit. 2010-08-27].
- ↑ ŘEHOŘ, František. Rusíni k nám. Světozor. 1891-07-17, roč. 25, čís. 35, s. 417–419. Dostupné online [cit. 2010-08-27].
- ↑ Kronika. Zlatá Praha. 1899–10, roč. 16, čís. 49, s. 588. Dostupné online [cit. 2010-08-27].
- ↑ KALETA, Petr: Ludvík Kuba a Ukrajina (www.sorben.com)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu František Řehoř na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je František Řehoř
Autor František Řehoř ve Wikizdrojích