Beneš Mokrovouský z Hustířan
Beneš Mokrovouský z Hustířan | |
---|---|
![]() Beneš Mokrovouský z Hustířan (detail, Česko-moravská kronika, 1872) | |
Narození | 1400![]() |
Úmrtí | 1454 (ve věku 53–54 let)![]() |
Děti | Jiřík z Hustířan Bavor z Hustířan |
Rodiče | Bavor Mokrovouský z Hustířan, ? |
Vojenská kariéra | |
Hodnost | husitský hejtman |
Bitvy |
|
Beneš Mokrovouský z Hustířan (před 1400 – po roce 1454) byl český šlechtic, přívrženec husitství a husitský hejtman. Byl významnou postavou orebitského, posléze pak pražského svazu, absolvoval řadu klíčových bitev husitských válek, v závěru života pak podporoval nároky Jiřího z Poděbrad na český trůn.
Život
Mládí
Pocházel z nižšího šlechtického rodu pánů z Mokrovous, narodil se patrně na rodové tvrzi Mokrovousy, která patřila jeho otci, Bavorovi z Mokrovous.
Husitství
Po upálení mistra Jana Husa se přidal na stranu vznikajícího husitského hnutí. Roku 1420 se účastnil ozbrojeného shromáždění na Kunětické hoře, které následně vyústilo v dobytí Hradce Králové husity. Posléze do svého držení získal tvrz Malešov u Kutné Hory.[1] Připojil se k pražskému svazu, v srpnu 1427 bojoval v bitvě u Tachova.[2] Účastnil se husitského poselství za císařem Zikmundem do Chebu, které mělo ambici dosáhnout smíru, což se nezdařilo.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Bene%C5%A1_Mokrovousk%C3%BD_z_Hust%C3%AD%C5%99an_p%C5%99i_volb%C4%9B_Ji%C5%99%C3%ADho_z_Pod%C4%9Bbrad_%28%C4%8Cesko-moravsk%C3%A1_kronika%2C_1872%29.png/220px-Bene%C5%A1_Mokrovousk%C3%BD_z_Hust%C3%AD%C5%99an_p%C5%99i_volb%C4%9B_Ji%C5%99%C3%ADho_z_Pod%C4%9Bbrad_%28%C4%8Cesko-moravsk%C3%A1_kronika%2C_1872%29.png)
Roku 1432 byl přítomen opět v Chebu při jednání s basilejskými posly, roku 1433 cestoval spolu s kališnickým poselstvem do Basileje a podílel se tak na formulování Basilejských kompaktát. Přiklonil se k umírněným kališníkům, pomáhal při opanování Nového Města Pražského a na straně aliančního katolicko-kališnického vojska bojoval v bitvě u Lipan. Po smrti Zikmunda Lucemburského podporoval snahy české šlechty prosadit na český trůn polského kandidáta proti Albrechtu II. Habsburskému. Spolu s Hyncem Ptáčkem z Pirkštejna odcestoval roku 1438 do Polska, téhož roku byl přítomen též při obléhání Tábora Albrechtem a jeho spojenci. Spolu s Bedřichem ze Strážnice a Janem Koldou mladším ze Žampachu se pokusil o převrat v Praze.
Roku 1443 z neznýmých důvodů přepadl Haška z Valdštejna na jeho hradě Veliši a uvrhl jej do žaláře na tvrzi Mokrovousy. Ta byla posléze českou hotovostí obležena a Beneš byl přinucen pana Haška vydat na svobodu.
Roku 1451 byl členem poselství k římskému králi Fridrichu III. Roku 1452 se zúčastnil volby Jiřího z Poděbrad, svého krajana, za zemského správce. Nedlouho po roce 1454 zemřel.
Odkazy
Reference
Literatura
- BŘEZOVÉ, Vavřinec z. Husitská kronika. Praha: Svoboda, 1979.
- ŘEHÁK, Josef a LAVIČKA, V.. Hora Kutná a její okolí. V Hoře Kutné: Karel Šolc, 1879. s. 209.
- ŠMAHEL, František. Husitská revoluce 3. Kronika válečných let. Praha: Karolinum, 1996. ISBN 80-7184-075-0.
Externí odkazy
- Biografický slovník AV ČR
- Medailonek - Česko-moravská kronika