Antonín Müller
Ing. Antonín Müller | |
---|---|
![]() Antonín Müller (Plzeňské besedy, 1910) | |
Narození | 31. ledna 1852 Nebřeziny Rakouské císařství ![]() |
Úmrtí | 13. července 1927 (ve věku 75 let) Plzeň Československo ![]() |
Místo pohřbení | Ústřední hřbitov v Plzni |
Národnost | česká |
Alma mater | České vysoké učení technické v Praze |
Povolání | stavební inženýr, stavitel a projektant |
Choť | Marie Müllerová, roz. Fomannová |
Děti | František Müller[1] |
Příbuzní | Vojtěch Kapsa švagr |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Antonín Müller (31. ledna 1852 Nebřeziny[2] – 13. července 1927 Plzeň[3]) byl český architekt a stavitel, švagr a společník stavitele a architekta Vojtěcha Kapsy, se kterým v Plzni založili a úspěšně provozovali stavební firmu Müller & Kapsa.
Život
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/Plze%C5%88%2C_Wilson%C5%AFv_most%2C_6.jpeg/220px-Plze%C5%88%2C_Wilson%C5%AFv_most%2C_6.jpeg)
Mládí
Narodil se v Nebřezninách u Plas do skromných poměrů rolnické rodiny.[2] Měl sestru Barboru, později provdanou Kapsovou (1859–1917). Jeho otec zastával později funkci obecního starosty. Do obecné školy chodil v Plasích, následně čtyři roky vypomáhal otci s hospodářstvím. Poté odešel dokončit základní vzdělání do Plzně, kde absolvoval též místní reálku. Roku 1880 vystudoval pozemní stavitelství na pražské technice, studium zakončil s velmi dobrým prospěchem. Antonín Müller následně začal pracovat v kanceláři plzeňského stavebního rady Wilhelma Plenknera, poté pro stavební firmu Kuželovský a Kotek spoluvlastněnou stavitelem Františkem Kotkem.
Müller & Kapsa
Roku 1890 založil spolu se svým švagrem, manželem své sestry, Vojtěchem Kapsou v Plzni vlastní stavební podnikatelství. Její oficiální název zněl „Úřed. aut. stav. inženýři Müller & Kapsa, podnikatelé staveb v Plzni“.[4] Společnost se specializovala na železobetonové konstrukce a zpočátku působila hlavně v Plzni a okolí.[5] V roce 1904 získala možnost podílet se na stavbě Riegrova nábřeží v Praze a její působnost se tak podstatně rozšířila.[5] Byla zde založena sesterská společnost „Úřed. aut. stav. Inženýři Kapsa & Müller, podnikatelé staveb v Praze“.[4]
Po smrti Vojtěcha Kapsy roku 1915 převzal otcův podíl ve vedení firmy jeho syn Lumír Kapsa (narozen 2. 4. 1887 v Praze, zemřel ve Špindlerově Mlýně 1. 1. 1946)[6] a od roku 1921 se v řízení firmy angažoval též František Müller, syn Antonína Müllera.
Antonín Müller byl též veřejně činný a zapojoval se do společenského i politického života v Plzni. Byl členem městské rady a členem řady spolků. Jeho společenské kontakty napomohly firmě k zisku řady lukrativních zakázek.
Úmrtí
Antonín Müller zemřel 13. července 1927 v Plzni[3] ve věku 75 let a spolu s rodinou je pohřben v rozsáhlé hrobce na Ústředním hřbitově v Plzni.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/UstrhrbitovPlzen-AntM%C3%BCller.jpg/220px-UstrhrbitovPlzen-AntM%C3%BCller.jpg)
Po smrti
Syn František Müller byl zadavatelem výstavby tzv. Müllerovy vily na pražské Ořechovce. Autorem návrhu byl architekt Adolf Loos. Budova se svým strohým funkcionalistickým tvarem a prostorovým řešením zapsala mezi nejzásadnější stavby své doby.
Rodina
Oženil se s Marií Müllerovou, roz. Fomannovou (1866–1947). Počali spolu děti Františka (narozen 3. 12. 1890 v Plzni[7], zemřel v roce 1951), Marii (* 1891), Miroslavu (* 1896) a Antonii (* 1901).
Vybrané realizace firmy
- Kalikovský most, Plzeň[8]
- Masarykův most, Plzeň[8]
- železniční zastávka Jižní Předměstí, Plzeň[5]
- Most císaře a krále Františka Josefa I. (dnes Wilsonův most), Plzeň[9]
- Budova České státní průmyslové školy, Plzeň[9]
- Klášter redemptoristů, Plzeň[9]
- Čechův most, Praha[5]
- Hlávkův most, Praha[5]
- dělostřelecká tvrz Adam[5], z let 1936-1937
- dělostřelecká tvrz Dobrošov[5], z let 1937-1938, podobně jako tvrz Adam dílo dědiců firmy Lumíra Kapsy a Františka Müllera[10]
Odkazy
Reference
- ↑ Dostupné online.
- ↑ a b Matriční záznam o narození a křtu farnost Obora
- ↑ a b Matriční záznam o úmrtí a pohřbu farnosti při kostele sv. Bartoloměje v Plzni
- ↑ a b Muzeum hlavního města Prahy: Stavitel Müllerovy vily [online]. [cit. 2019-03-20]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e f g Podnikatelé Müller & Kapsa: stavby z jedné i z druhé kapsy. Euro.cz [online]. 2010-02-07 [cit. 2019-03-20]. Dostupné online.
- ↑ Lumír Kapsa. encyklopedie.plzen.eu [online]. [cit. 2024-04-27]. Dostupné online.
- ↑ Plzeň 069 | Porta fontium. www.portafontium.eu [online]. [cit. 2024-05-05]. Dostupné online.
- ↑ a b LIŠKA, Miroslav. Plzeňské mosty a lávky. 1. vyd. [s.l.]: Starý most s.r.o., 2014. ISBN 978-80-87338-42-1.
- ↑ a b c Plzeňský architektonický manuál: Müller & Kapsa [online]. [cit. 2019-03-20]. Dostupné online.
- ↑ KAPLAN, Václav; BROŽ, Jaroslav. Opevnění na Náchodsku: skutečnost a vzpomínky. 1. vyd. Náchod: Okresní muzeum, 1988. 127 s. S. 114.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Antonín Müller na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Antonín Müller
- Stavitel Antonín Müller (1852–1927)