Římskokatolická farnost – děkanství Podbořany
Římskokatolická farnost – děkanství Podbořany | |
---|---|
Děkanský kostel sv. Petra a Pavla v Podbořanech | |
Základní údaje | |
Církev | římskokatolická |
Vikariát | lounský |
Diecéze | litoměřická |
Provincie | česká |
Farář | P. Aleksander Siudzik CSsR, děkan |
Lokalizace farnosti | |
![]() ![]() Římskokatolická farnost – děkanství Podbořany | |
Území farnosti | |
Hlubany • Očihov • Podbořany • Valov | |
Kontakt | |
Adresa sídla | Na Kopci 108, Podbořany, 441 01, Česko |
Souřadnice | 50°13′46,2″ s. š., 13°24′43,92″ v. d. |
farnost | |
Datová schránka | dm4jyix |
IČO | 49124099 (VR) |
Externí odkazy | |
Databáze Ministerstva kultury České republiky | |
Údaje v infoboxu aktuální k 8/2023 | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Římskokatolická farnost – děkanství Podbořany (lat. Podhorzamium[1]) je církevní správní jednotka sdružující římské katolíky na území města Podbořany a v jeho okolí. Organizačně spadá do lounského vikariátu, který je jedním z 10 vikariátů litoměřické diecéze. Centrem farnosti je děkanský kostel sv. Petra a Pavla v Podbořanech.
Historie farnosti
V místě působil infulovaný okrskový děkan Gregor (Řehoř), který byl v roce 1562 sesazen. Poté se místo stalo luterským a byl zde luterský farář.[2] Farnost byla založena roku 1580. Od tohoto roku jsou také vedeny matriky.[3] V roce 1625 se farnost stala opět katolickou.[2] Od roku 1892 byla povýšena na děkanství.[3]
Duchovní správcové vedoucí farnost
Začátek působnosti jmenovaného v duchovní správě farnosti od:[p 1]
- 1542–1562 Gregorius
- Luterští duchovní
- 1625–1628 Johann Rinalius Weißgerber OFM (z františkánského kláštera v Kadani)
- 1638–1649 Jakob Maximilian Michaelis
- 1649–1662 Magnus Liguorius OSB (benediktin z Kladrub)
- 1662–1663 Friedrich Max. Meyern
- 1663–1664 Martin Max. (Euseb.) Cuber von Kuberstein
- 1664–1681 Aloisius Wenzelius
- 1681–1692 Wenceslaus Sartorius
- 1692–1696 Johann Georg Pfalz von Ostrite
- 1696–1697 Paulus Heidler
- 1697–1700 Casparus Götz
- 1700–1716 Johann Laurenz Lein
- 1716–1725 Johann Polack
- 1725–1758 Martin Anton Lorenz
- 1758–1785 Johann Nep. Förster, † 29.3.1785
- 1785–1818 Anton Englmann, † 16.5.1818
- 1818 par. vacat, cap. Ioan. Simm
- 1818–1846 Wenzel Sacher, n. 6.1.1762 Berglessens. o. 4.9.1789, † 16.10.1846
- 1847 par. vacat, admin. Jos. Roesler
- 1847–1854 Franz Ehm, n. 12.10.1802 Chomutov, o. 2.9.1829
- 1854–1865 Josef Rösler, n. 14.4.1813 Hermensdrfen. o. 3.8.1836
- 1866 Wenzel Wächtler[2] (Wenc. Waechtler), n. 24.10.1829 Scheles. o. 25.7.1854, † 22.6.1914
- 1908 par. vacat, admin. interc. Rud. Schneider
- 1909 Guilielm. Reinwarth, n. 7.6.1870 Maria- Sorg. o. 2.7.1893
- 1932 Jos. Gernert n. 12.4.1899 Levín, o. 1.7.1923
- kol. 1940 Heinrich Kühnel, n. 3. 6. 1881 Steckenwald, o. 16. 7. 1905 Litoměřice, † 14. 7. 1946;[4] kněz německé národnosti, katecheta v Podbořanech ve výslužbě. Byl za II. světové války zatčen za různé nepřátelské výroky, z kterých byl obviněn jednou ženou, která se chtěla zmocnit jeho domu. Z Dachau byl propuštěn 6. dubna 1945.[5]
- 1.8.1947 František Hrubý
- 1957-1959 Vincent Šurina, kaplan
- 1967 Josef Jiran
- 1.8.1974 Josef Petrucha
- 1.12.1980 František Gavlák
- 1.3.1988 Josef Dolista
- 1.12.1988 Jan Zemánek, CSsR
- 15.3.1990 Vladimír Jedlička, CSsR, admin., n. 31. 8. 1932 Cifer (SK), o. 24. 6. 1972 Litoměřice, † 5. 10. 2021
- 1.1.1994 admin. Aleksander Siudzik, CSsR; od 13.11.2007 děkan[6]
Kromě kněží stojících v čele farnosti, působili ve farnosti v průběhu její historie i jiní kněží. Většinou pracovali jako farní vikáři, kaplani, katecheté, výpomocní duchovní aj.
Farní obvod
Z důvodu efektivity duchovní správy byl ve 2. polovině 20. století vytvořen farní obvod (kolatura) sestávající z přidružených farností spravovaných excurrendo z Podbořan. Jejich počet se v průběhu historie měnil podle možností duchovního správce. K listopadu 2020 jsou to farnosti: Blšany, Buškovice, Kněžice, Kryry, Letov, Libědice, Mory, Nepomyšl, Nové Sedlo u Žatce, Pšov, Soběsuky, Strojetice, Široké Třebčice, Vidhostice, Vroutek a Žabokliky.[7]
Území farnosti
Do farnosti náleží území obce:[3][8]
- Hlubany (Lubau)[p 2]
- Očihov (Gross Otschehau,[3] Grossotschehau[8])[p 2]
- Podbořany (Podersam)[p 2]
- Valov (Wohlau)[p 2]
Římskokatolické sakrální stavby na území farnosti
Fotografie | Stavba | Místo | Bohoslužby | Zeměpisné souřadnice | Status | Číslo kulturní památky | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Kostely | |||||||
1. | Kostel sv. Petra a Pavla | Podbořany | bližší informace o bohoslužbách | 50°13′46″ s. š., 13°24′44″ v. d. | děkanský kostel[3][9] | 42960/5-1335 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) | |
2. | Kostel sv. Martina | Očihov | bližší informace o bohoslužbách | 50°11′54″ s. š., 13°27′44″ v. d. | filiální kostel[3][10] | 43006/5-1292 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) | |
Kaple | |||||||
3. | Kaple | Hlubany | bohoslužby příležitostně | 50°13′44″ s. š., 13°23′46″ v. d. | hřbitovní kaple[3] | — | |
4. | ![]() | Kaple | Valov | bohoslužby příležitostně | 50°12′6″ s. š., 13°25′8″ v. d. | obecní kaple[3] | 42743/5-1348 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
5. | ![]() | Kaple s hrobkou | Letov | bohoslužby příležitostně | 50°14′2″ s. š., 13°26′38″ v. d. | krypta[3] | 42860/5-1346 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Oratorium | |||||||
6. | Kaple v Domově pro seniory | Podbořany | bližší informace o bohoslužbách | 50°13′28″ s. š., 13°24′25″ v. d. | oratorium | — | |
Některé drobné sakrální stavby a pamětihodnosti lze dohledat zde v databázi Drobné sakrální památky Zaniklé sakrální stavby lze dohledat zde v databázi Poškozené a zničené kostely, kaple a synagogy v České republice |
Ve farnosti se mohou nacházet i další drobné sakrální stavby, místa římskokatolického kultu a pamětihodnosti, které neobsahuje tato tabulka.
Odkazy
Poznámky
- ↑ Některá jména jsou v latinském nebo německém zkráceném tvaru, tak jak je zaznamenávaly diecézní katalogy do poloviny 20. století.
- ↑ a b c d Německý název lokality ve farnosti do roku 1945.
Reference
- ↑ MACEK, Jaroslav. Katalog litoměřické diecéze AD 1997. Litoměřice: Biskupství litoměřické, 1997. 430 s. S. 412.
- ↑ a b c ROTT, Wenzel. Der politische Bezirk Podersam, Gerichtsbezirke Podersam und Jechnitz: eine Heimatskunde für Schule und Haus. Podbořany: [s.n.], 1902. Dostupné online. S. 425-426. (němčina)
- ↑ a b c d e f g h i Macek, s. 155–156.
- ↑ TEISTER, František J. Kněžský nekrolog z Rohru. [s.l.]: Opatství Rajhrad, 2017.
- ↑ LARISCH, Jan; KRATOCHVÍL, Jakub. Naši pastýři 1938 – 1945. [s.l.]: Miroslav Kalousek, 2017. 224 s. S. 22.
- ↑ Litoměřice: Archiv biskupství litoměřického, 2022.
- ↑ Katalog biskupství litoměřického, P. Aleksander SIUDZIK CSsR [online]. Litoměřice: Biskupství litoměřické [cit. 2020-11-07]. Dostupné online.
- ↑ a b Lexikon obcí severních a severozápadních Čech [online]. Litoměřice: Státní oblastní archiv v Litoměřicích [cit. 2013-08-24]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-02-23.
- ↑ Katalog biskupství litoměřického, děkanský kostel sv. Petra a Pavla, Podbořany [online]. Litoměřice: Biskupství litoměřické [cit. 2020-11-09]. Dostupné online.
- ↑ Katalog biskupství litoměřického, filiální kostel sv. Martina, Očihov [online]. Litoměřice: Biskupství litoměřické [cit. 2013-08-24]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
- Profil farnosti v elektronickém katalogu litoměřické diecéze
Farnosti lounského vikariátu | |
---|---|
Bitozeves • Blažim • Blšany • Břvany • Buškovice • Cítoliby • Dolní Ročov • Domoušice • Holedeček • Horní Ročov • Hořetice • Hradiště • Hřivice • Chožov • Kněžice • Kozly u Loun • Kryry • Lenešice • Letov • Libčeves • Libědice • Liběšice u Žatce • Libočany • Libořice • Louny • Měcholupy • Měrunice • Minice • Mory • Nečemice • Nepomyšl • Nové Sedlo u Žatce • Obora • Opočno • Podbořany • Postoloprty • Pšov • Radíčeves • Raná u Loun • Soběchleby • Soběsuky • Staňkovice u Žatce • Strojetice • Široké Třebčice • Velká Černoc • Vidhostice • Vinařice • Vroutek • Žabokliky • Žatec • Želeč |
Vikariáty litoměřické diecéze | |
---|---|
českolipský • děčínský • krušnohorský • liberecký • litoměřický • lounský • mladoboleslavský • teplický • turnovský • ústecký |