WY Cassiopeiae
![]() | |
---|---|
Tipus | estrella variable de període llarg i font propera a infrarrojos ![]() |
Tipus espectral (estel) | S6-6.5/6-e[1] ![]() |
Constel·lació | Cassiopea ![]() |
Època | J2000.0 ![]() |
Característiques físiques i astromètriques | |
Distància de la Terra | 1.219,066 pc [2] ![]() |
Magnitud aparent (V) | 10,76 (banda V)[3] ![]() |
Paral·laxi | 0,8203 mas[2] ![]() |
Moviment propi (declinació) | −4,691 mas/a [2] ![]() |
Moviment propi (ascensió recta) | 2,01 mas/a [2] ![]() |
Velocitat radial | 2 km/s[4] ![]() |
Ascensió recta (α) | 23h 58m 1.3064s[2] ![]() |
Declinació (δ) | 56° 29' 13.4754''[2] ![]() |
Catàlegs astronòmics | |
GSC 04009-01430 (GSC) IRAS 23554+5612 (IRAS) IRC +60431 (Two-Micron Sky Survey) 2MASS J23580131+5629133 (2MASS) RAFGL 3187 (RAFGL) Gaia DR2 1994998225805791872 (Gaia Data Release 2) WY Cas (Catàleg General d'Estrelles Variables) AAVSO 2352+55 (AAVSO) TYC 4009-1430-1 (Catàleg Tycho) TIC 416807278 (TESS Input Catalog) Gaia DR3 1994998221499466240 (Gaia DR3) ![]() |
WY Cassiopeiae (WY Cas / CSS 1345 / GSC 04009-01430) és un estel variable a la constel·lació de Cassiopea.[5] En ser un estel distant, la seva distància respecte al sistema solar és incerta; diverses fonts donen una xifra compresa entre 2.000 i 3.160 anys llum.[6][7]
De tipus espectral S6.5pe, WY Cassiopeiae és un estel de tipus S —com π¹ Gruis o χ Cygni— amb una temperatura superfical de només 2.200 K. La seva lluminositat és 6.700 vegades superior a la lluminositat solar.[6] A l'actualitat, perd massa estel·lar a raó de 2,26 × 10-6 masses solars per any.[7] Una altra característica d'aquests estels és la seva gran grandària; el radi de WY Cassiopeiae és ~ 575 vegades més gran que el radi solar, equivalent a 2,7 ua; si estiguera en el lloc del Sol, les òrbites dels quatre planetes interiors quedarien englobades a l'interior de l'estel.
WY Cassiopeiae és una variable Mira la lluentor de la qual oscil·la entre magnitud +10,0 i +16,9 al llarg d'un període de 476,56 dies.[8] En aquestes variables —el prototip de les quals és la coneguda Mira (ο Ceti)— la inestabilitat prové de pulsacions en la superfície estel·lar, cosa que provoca canvis de color i lluentor. Algunes d'elles, entre les quals es troben R Cassiopeiae, S Cassiopeiae així com la pròpia WY Cassiopeiae, mostren emissió màser de SiO.[6]
Referències
- ↑ «Spectral types of S and SC stars on the revised MK system». The Astrophysical Journal Supplement Series, juliol 1980, pàg. 379–391. DOI: 10.1086/190673.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
- ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, març 2000, pàg. L27-L30.
- ↑ «Mira kinematics from Hipparcos data: a Galactic bar to beyond the Solar circle» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 2, setembre 2000, pàg. 460–487. DOI: 10.1046/J.1365-8711.2000.03629.X.
- ↑ «V* WY Cas -- S Star» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 8 gener 2021].
- ↑ 6,0 6,1 6,2 Ramstedt, S.; Schöier, F. L.; Olofsson, H. «Circumstellar molecular line emission from S-type AGB stars: mass-loss rates and SiO abundances». Astronomy and Astrophysics, 499, 2, 2009. 515-527.
- ↑ 7,0 7,1 Guandalini, R. «Infrared photometry and evolution of mass-losing AGB stars. III. Mass loss rates of MS and S stars». Astronomy and Astrophysics, 513, 2010. A4.
- ↑ «WY Cassiopeiae» (en anglès). VizieR - Catàleg General d'Estrelles Variables. [Consulta: 8 gener 2021].