Vladislau II de Bohèmia
![]() ![]() | |
Nom original | (pl) Władysław II Jagiellończyk ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 1r març 1456 ![]() Cracòvia (Polònia) ![]() |
Mort | 13 març 1516 ![]() Buda (Hongria) ![]() |
Sepultura | basílica de Székesfehérvár ![]() |
![]() | |
15 juliol 1490 – 13 març 1516 (mort en el càrrec) ← Maties Corví – Lluís II d'Hongria → | |
17è Rei de Bohèmia | |
1471 – 1516 ← Jordi I de Bohèmia – Lluís II d'Hongria → | |
Príncep elector | |
![]() | |
Dades personals | |
Religió | Cristianisme ![]() |
Activitat | |
Ocupació | governant ![]() |
Membre de | orde del Drac ![]() |
Altres | |
Títol | Marcgravi ![]() |
Família | Dinastia Jagelló ![]() |
Cònjuge | Anna de Candale (1502 (Gregorià), 1502 (Gregorià)–1506 (Gregorià)) Beatriu d'Aragó (1490 (Gregorià), 1490 (Gregorià)–1500 (Gregorià)) Barbara of Brandenburg (1476 (Gregorià)–1500 (Gregorià)) ![]() |
Fills | Anna de Bohèmia i Hongria ( ![]() Lluís II d'Hongria ( ![]() ![]() |
Pares | Casimir IV Jagelló ![]() ![]() |
Germans | Sant Casimir Alexandre I de Polònia Joan I de Polònia Segimon I Jagelló el Vell Edwige Jagellon Anna Jagelló Bàrbara Jagelló Sofia Jagelló Elisabet Jagelló Élisabeth Jagellon Elisabet Jagelló Frederic Jagelló ![]() |
![]() ![]() | |
![]() ![]() |
Ladislau o Vladislau Jagelló (Cracòvia, 1 de març de 1456 - Budapest, 13 de març de 1516), fou Rei de Bohèmia (1471 - 1516) i d'Hongria (1490 - 1516). Fou fill de Casimir IV de Polònia i d'Isabel d'Habsburg i Luxemburg. Succeí a Jordi de Poděbrady al tron de Bohèmia i a Maties Corví al tron hongarès, després de vèncer en la Guerra de Successió Hongaresa perdent els territoris que havia guanyat Maties Corví a Frederic III del Sacre Imperi Romanogermànic durant la guerra austro-hongaresa,[1] ambdós amb el numeral de Ladislau II.[2][3] Es casà en primer núpcies amb Beatriu d'Aragó, de la que es divorcià, casant-se en segones núpcies amb Anna de Candale, amb qui va tenir dos fills:
- Anna d'Hongria: (1503 - 1547), casada amb l'Arxiduc d'Àustria Ferran I d'Habsburg, futur rei consort d'Hongria i Bohèmia i Emperador germànic.
- Lluís II d'Hongria: (1506 - 1526), casat amb Maria d'Habsburg, Rei de Bohèmia i Hongria.
Estranger en els seus dos regnes, fou dominat per la noblesa i va haver d'afrontar nombroses sublevacions de la burgesia i els camperols, sobretot l'any 1515, de manera que firmà una aliança amb l'emperador Maximilià I d'Habsburg, amb el qual en el futur els seus regnes quedarien sota influència dels Habsburg, ja que feu casar els seus dos fills amb nets de l'emperador germànic.
Referències
- «Dózsa Rebellion». Britannica.
- Bartl, Július; Čičaj, Viliam; Kohútova, Mária; Letz, Róbert; Segeš, Vladimír; Škvarna, Dušan. Slovak History: Chronology & Lexicon. Bolchazy-Carducci Publishers, Slovenské Pedegogické Nakladatel'stvo, 2002. ISBN 0-86516-444-4.
- Boubín, Jaroslav. «The Bohemian Crownlands under the Jagiellons (1471–1526)». A: A History of the Czech Lands. Charles University in Prague, 2011, p. 173–187. ISBN 978-80-246-1645-2.
- Buchvaldek, Miroslav. Československé dějiny v datech (en txec). 2a edició. Prague: Svoboda, 1987. OCLC 914813165.
- Cazacu, Matei. Dracula. Brill, 2017.
- de Sousa, Antonio Caetano. Historia genealogica da casa real portugueza (en portuguès). Lisbon: Lisboa Occidental, 1735, p. 147.
- Engel, Pál. The Realm of St Stephen: A History of Medieval Hungary, 895–1526. I.B. Tauris Publishers, 2001. ISBN 1-86064-061-3.
- Frost, Robert. The Oxford History of Poland-Lithuania, Volume I: The Making of the Polish-Lithuanian Union, 1385–1569. Oxford University Press, 2015. ISBN 978-0-19-820869-3.
- Kontler, László. Millennium in Central Europe: A History of Hungary. Atlantisz Publishing House, 1999. ISBN 963-9165-37-9.
- Plantilla:Cite ADB
- Plantilla:Cite ADB
- Kubinyi, András. «II. Ulászló». A: Magyarország vegyes házi királyai [The Kings of Various Dynasties of Hungary] (en hongarès). Szukits Könyvkiadó, 2002, p. 174–188. ISBN 963-9441-58-9.
- Plantilla:Cite ADB
- Macek, Josef. «The monarchy of the estates». A: Bohemia in History. Cambridge University Press, 1998, p. 98–116. ISBN 0-521-43155-7.
- Magaš, Branka. Croatia Through History. SAQI, 2007. ISBN 978-0-86356-775-9.
- Plantilla:Cite NDB
- Plantilla:Cite NDB
- Rowell, S. C.. Lithuania Ascending: A Pagan Empire within East-Central Europe, 1295–1345. Cambridge University Press, 1994. ISBN 0-521-45011-X.
- Šmahel, František. «The Hussite Revolution (1419–1471)». A: A History of the Czech Lands. Charles University in Prague, 2011, p. 149–169. ISBN 978-80-246-1645-2.
- Szakály, Ferenc. «A középkori magyar állam virágzása és bukása, 1301–1526: 1490–1526 [Flourishing and Fall of Medieval Hungary, 1301–1526: 1490–1526]». A: Magyarország történeti kronológiája, I: a kezdetektől 1526-ig [Historical Chronology of Hungary, Volume I: From the Beginning to 1526] (en hongarès). Akadémiai Kiadó, 1981, p. 318–350. ISBN 963-05-2661-1.
- Teke, Zsuzsa. «A középkori magyar állam virágzása és bukása, 1301–1526: 1458–1490 [Flourishing and Fall of Medieval Hungary, 1301–1526: 1458–1490]». A: Magyarország történeti kronológiája, I: a kezdetektől 1526-ig [Historical Chronology of Hungary, Volume I: From the Beginning to 1526] (en hongarès). Akadémiai Kiadó, 1981, p. 273–318. ISBN 963-05-2661-1.
- Varga, Szabolcs. «II. Ulászló». A: Magyar királyok nagykönyve: Uralkodóink, kormányzóink és az erdélyi fejedelmek életének és tetteinek képes története [Encyclopedia of the Kings of Hungary: An Illustrated History of the Life and Deeds of Our Monarchs, Regents and the Princes of Transylvania] (en hongarès). Reader's Digest, 2012, p. 144–147. ISBN 978-963-289-214-6.
- Wolf, Armin. «Reigning Queens in Medieval Europe: When, Where, and Why». A: Medieval Queenship. Sutton Publishing, 1994, p. 169–188. ISBN 0-7509-1831-4.
- Plantilla:BLKO
Vegeu també
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ Kenyeres, Ágnes. «Haugwitz János (15. sz.): zsoldosvezér». A: Magyar életrajzi lexikon 1000—1990 (en hongarès). Budapest, Hongria: Akadémiai Kiadó, 1994. ISBN 963-9374-13-X [Consulta: 16 juny 2011].
- ↑ Varga, 2012, p. 144.
- ↑ Frost, 2015, p. 278–279.