Sonomyn Udval
Aquest és un nom mongol. El nom és «Udval», i «Sonomyn» és un patronímic, no un cognom.
Biografia | |
---|---|
Naixement | 21 febrer 1921 ![]() Dashinchilen (Mongòlia) ![]() |
Mort | 1991 ![]() |
Activitat | |
Ocupació | política, escriptora ![]() |
Premis
| |
![]() ![]() |
Sonomyn Udval (Dashinchilen, 21 de febrer de 1921 - 1991) va ser una líder de dones, política i escriptora mongola.
Biografia
Udval va néixer el 21 de febrer de 1921 al sum de Dashinchilen, a la província de Bulgan (Mongòlia). Va treballar com a presidenta del Consell Central del Sindicat Mongol de 1956 a 1958; primera secretària i després com a presidenta de la Unió d'Escriptors de Mongòlia; membre i presidenta del Comitè de Dones de Mongòlia el 1973-1982; i com a vicepresidenta del Comitè de Veterans de la Lluita Revolucionària.[1][2] Udval va ser elegida diputada del Gran Jural de l'Estat (Parlament de Mongòlia) en diverses circumscripcions electorals entre 1951-1986. El 1966 es va unir al Comitè Central del Partit del Poble de Mongòlia i el va deixar el 1990.
Com a escriptora, Udval va escriure novel·les com Odgerel (1957), Els primers tretze, Khatanbaatar, Tuuž ögüüllėg (1974),[3] Magsarjav i Gran destí (1973), i nombroses històries curtes.[1] Les seves obres han estat traduïdes a diversos idiomes.[4] Descrita com a «destacada escriptora de contes», va ser guardonada amb la Medalla d'Or de la Pau Joliot-Curie del Consell Mundial de la Pau el 1965, i el Premi Lotus de literatura afroasiàtica el 1971.[4] El 1967 va assenyalar que la literatura soviètica tenia un paper important en el desenvolupament de la literatura mongola.[5]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 Sanders, Alan J. K. Historical dictionary of Mongolia (en anglès). Scarecrow Press, 30 de maig de 2010, p. 724. ISBN 978-0-8108-6191-6.
- ↑ New world review (en anglès). S.R.T. Publications, 1967, p. 125.
- ↑ Udval, Sonomyn. Tuuž ögüüllėg. Ulsyn Hėvlėlijn Gazar, 1974.
- ↑ 4,0 4,1 Afro-Asian short stories: an anthology (en anglès). Oficina permanent d'escriptors afro-asiàtics, 1973.
- ↑ The Current digest of the Soviet press (en anglès). American Association for the Advancement of Slavic Studies, 1967.