Rozenita
![]() | |
---|---|
![]() | |
Fórmula química | Fe2+SO₄•4(H₂O) |
Epònim | Zygmunt Rozen (en) ![]() ![]() |
Classificació | |
Categoria | sulfats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 07.CB.15 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 7.CB.15 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VI/C.02 ![]() |
Dana | 29.06.06.01 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | monoclínic - prismàtic H-M Símbol (2/m) Space Group: P 21/n |
Hàbit cristal·lí | com concrecions i nòduls; sovint com eflorescències en pols o capes sobre la melanterita |
Color | incolor, blanc, verd pàl·lid |
Duresa | 2 a 3 |
Lluïssor | vítria |
Color de la ratlla | vlanca |
Diafanitat | semitransparent |
Gravetat específica | 2.29 |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1.526 - 1.528 nβ = 1.536 - 1.537 nγ = 1.541 - 1.545 |
Solubilitat | soluble en aigua |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral redefinit (Rd) ![]() |
Codi IMA | IMA1963 s.p. ![]() |
Símbol | Rzn ![]() |
Referències | [1][2][3] |
La rozenita és un mineral sulfat de ferro poc comú, amb fórmula química Fe2+SO₄·4(H₂O). Pertany i dona nom al grup de la rozenita.
Es presenta com mineral secundari, que es forma sota humitat baixa a menys de 21 °C com a alternativa sense coure al mineral melanterita el qual és una alteració post mina de la pirita i la marcassita. També es presenta la rozenita en sediments lacustres i dipòsits de carbó. Els minerals associats inclouen la melanterita, epsomita, jarosita, guix, sofre, pirita, marcassita i la limonita.[1]
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la rozenita pertany a «07.CB: Sulfats (selenats, etc.) sense anions addicionals, amb H₂O, amb cations de mida mitjana» juntament amb els següents minerals: dwornikita, gunningita, kieserita, poitevinita, szmikita, szomolnokita, cobaltkieserita, sanderita, bonattita, aplowita, boyleita, ilesita, starkeyita, drobecita, cranswickita, calcantita, jôkokuita, pentahidrita, sideròtil, bianchita, chvaleticeita, ferrohexahidrita, hexahidrita, moorhouseita, nickelhexahidrita, retgersita, bieberita, boothita, mal·lardita, melanterita, zincmelanterita, alpersita, epsomita, goslarita, morenosita, alunògen, meta-alunògen, aluminocoquimbita, coquimbita, paracoquimbita, rhomboclasa, kornelita, quenstedtita, lausenita, lishizhenita, römerita, ransomita, apjohnita, bilinita, dietrichita, halotriquita, pickeringita, redingtonita, wupatkiita i meridianiïta.
Va ser descrita per primera vegada el 1960 a les Munyanyes Ornak, a les Muntanyes Tatra occidentals, Małopolskie, Polònia. Reben el nom del mineralòleg polonès Zygmunt Rozen (1874–1936).[1][2]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)