Rahotep (príncep)
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | segle XXVI aC ![]() |
Mort | segle XXVI aC ![]() |
Activitat | |
Ocupació | sacerdot ![]() |
Activitat | (Floruit: segle XXVI aC ![]() |
Altres | |
Títol | Príncep ![]() |
Família | Dinastia IV d'Egipte ![]() |
Cònjuge | Nofret ![]() |
Fills | Mereret, Príncep Djedi, Nedjemib, Neferkau ![]() |
Pare | Snefru ![]() |
Germans | Hetepheres Henutsen Nefertkau I Kheops Ankhaf Nefermaat Ranefer Kanefer ![]() |
Rahotep va ser un príncep egipci de la IV Dinastia. Probablement era fill del faraó Snefru i de la seva esposa principal,[1] tot i que Zahi Hawass suggereix que el seu pare podria haver estat Huni.[2]
Rahotep en jeroglífic | |||
| |||
Rahotep (R 'htp) significa "Ra està satisfet". Altres significats serien "Ra-pacífic", "Ra-contingut".
Els títols de Rahotep van ser inscrits en una magnífica estàtua que el representa a ell i a la seva esposa excavada de la seva mastaba a Meidum el 1871 per Auguste Mariette. Aquestes inscripcions el descriuen com a Gran Sacerdot de Ra a Heliòpolis (amb el títol afegit exclusiu a Heliòpolis, la ciutat de Ra, de "El més gran dels vidents"), Director d'Expedicions i Supervisor d'Obres.[3] També duia un títol atorgat a l'alta noblesa, "Fill del Rei, engendrat del seu cos".[4]
El germà gran de Rahotep era Nefermaat I, i el seu germà petit era Ranefer. Rahotep va morir quan era jove, de manera que el seu germanastre Khufu es va convertir en faraó després de la mort de Snefru.[1]
L'esposa de Rahotep era Nofret, els pares de la qual no es coneixen.
Nofret i Rahotep van tenir tres fills: Djedi, Itu i Neferkau, i tres filles: Mereret, Nedjemib i Sethtet. Tots ells apareixen representats a la tomba de Rahotep.[5]
Imatges
- Estela de lloses de Rahotep (British Museum).
- Estàtues de Nofret i Rahotep. detall (Museu Egipci del Caire).
- Estàtues de Nofret i Rahotep (Museu Egipci del Caire).
- Estela de la mastaba de Rahotep (Museu del Louvre).
Referències
- ↑ 1,0 1,1 «Rahotep and Nofret» (en anglès). The Ancient Egypt Site. [Consulta: 24 desembre 2020].
- ↑ Hawass, 2006, p. 22.
- ↑ Rice, 2001, p. 164.
- ↑ El-Shahawy, 2005, p. 71.
- ↑ Dodson i Hilton, 2004.
Bibliografia
- Dodson, Aidan; Hilton, Dyan. The Complete Royal Families of Ancient Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 2004. ISBN 0-500-05128-3.
- El-Shahawy, Abeer. The Egyptian Museum in Cairo: A Walk Through the Alleys of Ancient Egypt (en anglès). Dar al-Mushaf, 2005. ISBN 978-977-17-2183-3.
- Hawass, Zahi A., Zahi A. Mountains of the Pharaohs: The Untold Story of the Pyramid Builders (en anglès). Doubleday Books, 2006. ISBN 978-0-385-50305-1.
- Rice, Michael. Who's Who in Ancient Egypt (en anglès). Routledge, 2001, p. 320. ISBN 0-415-15448-0.