Pere el d'Osca
![]() ![]() | |
Nom original | (an) Pero I d'Aragón ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 1068 ![]() Valle de Echo (Regne d'Aragó) ![]() |
Mort | 27 setembre 1104 ![]() Vall d'Aran (Regne d'Aragó) ![]() |
Sepultura | Panteó de reis de Sant Joan de la Penya ![]() |
![]() | |
1094 – 1104 ← Sanç I d'Aragó i Pamplona – Alfons I d'Aragó i Pamplona → | |
Rei de Pamplona Regne de Pamplona | |
1094 – 1104 ← Sanç I d'Aragó i Pamplona – Alfons I d'Aragó i Pamplona → | |
Comte de Ribagorça comtat de Ribagorça | |
1085 (Gregorià) – 1104 (Gregorià) ← Sanç I d'Aragó i Pamplona – Alfons I d'Aragó i Pamplona → ![]() | |
Activitat | |
Ocupació | governant ![]() |
Carrera militar | |
Conflicte | Batalla d'Alcoraz i batalla de Bairén ![]() |
Altres | |
Títol | Rei d'Aragó Rei de Pamplona Comte de Ribagorça ![]() |
Família | Dinastia Ximena i Casa reial d'Aragó ![]() |
Cònjuge | Agnès d'Aquitània Berta d'Aragó ![]() |
Pares | Sanç I d'Aragó i Pamplona ![]() ![]() |
Germans | Ramir II d'Aragó Alfons I d'Aragó i Pamplona Ferran Sanxes ![]() |
Signatura ![]() ![]() | |
![]() ![]() | |
Pere Sanxes o Pere el d'Osca (1069 - Vall d'Aran, 1104) fou rei d'Aragó i Pamplona com a Pere I (1094-1104) i comte de Ribagorça i Sobrarb (1085-1104).
Família
Fill primer del rei Sanç I d'Aragó i Pamplona i Isabel d'Urgell. Fou el germanastre gran dels futurs reis Alfons el Batallador i Ramir el Monjo.
Garcia II de Pamplona | ||||||||||||||||
Sanç III de Pamplona | ||||||||||||||||
Ximena Fernández | ||||||||||||||||
Ramir I d'Aragó | ||||||||||||||||
? | ||||||||||||||||
Sança d'Aybar | ||||||||||||||||
? | ||||||||||||||||
Sanç I d'Aragó | ||||||||||||||||
Roger I de Carcassona | ||||||||||||||||
Bernat I de Foix | ||||||||||||||||
Adelaida de Gavaldà | ||||||||||||||||
Ermessenda de Bigorra | ||||||||||||||||
? | ||||||||||||||||
Garsenda de Bigorra | ||||||||||||||||
? | ||||||||||||||||
Pere I d'Aragó | ||||||||||||||||
Ermengol I d'Urgell | ||||||||||||||||
Ermengol II d'Urgell | ||||||||||||||||
Tetberga de Provença | ||||||||||||||||
Ermengol III d'Urgell | ||||||||||||||||
Bernat Tallaferro | ||||||||||||||||
Constança de Besalú | ||||||||||||||||
Toda de Provença | ||||||||||||||||
Isabel d'Urgell | ||||||||||||||||
Bernat I de Bigorra | ||||||||||||||||
Bernat II de Bigorra | ||||||||||||||||
? | ||||||||||||||||
Clemència de Bigorra | ||||||||||||||||
? | ||||||||||||||||
? | ||||||||||||||||
? | ||||||||||||||||
Es va casar en primeres núpcies el 1086 a Jaca amb Agnès d'Aquitània, filla de Guillem VIII d'Aquitània i la seva tercera esposa Hildegard de Borgonya. D'aquesta unió va néixer:
- l'infant Pere d'Aragó (?-1104), casat amb Maria Díaz de Vivar
- la infanta Isabel d'Aragó (?-1103)
En segones núpcies es casà el 16 d'agost de 1097 a Osca amb Berta de Savoia, filla del comte Pere I de Savoia i Agnès de Poitou. D'aquesta unió no tingueren fills.
Joventut
El 1089 el seu pare li va cedir el comtat de Ribagorça i Sobrarb, per conquerir la ciutat de Montsó, que també li fou concedida. S'hi va establir com a rei de Montsó en 1092, per consolidar les fronteres del seu territori.[1]
Regnat
Va ascendir al tron d'Aragó i Navarra el 4 de juny de 1094, a la mort del seu pare. Va continuar l'expansió central i oriental, i va arribar fins a la serralada d'Alcubierre i els Monegres. El 1095 va conquerir Osca, després de derrotar el cabdill Ahmed II Ibn Yusuf al-Mustain de Saragossa a la batalla de les planes d'Alcoraz.
Va lluitar al costat de Rodrigo Díaz de Vivar a la Batalla de Bairén, a Gandia[2] el 1097. El 1101 va prendre Barbastre i Sarinyena i va posar setge a les ciutats de Saragossa i Tamarit de Llitera el 1104. Amb aquestes conquestes va consolidar la supremacia militar de les tropes cristianes sobre les musulmanes; va morir el 27 de setembre de 1104 a la Vall d'Aran.
Títols i successors
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a2/Signun_regis_Pietro_I_d%27Arag%C3%B3n.svg/100px-Signun_regis_Pietro_I_d%27Arag%C3%B3n.svg.png)
- A 1076: Ego Petrus, filius Sancii Aragonensium regis, filii Ranimiri regis[3]
- A 1098: Ego Petrus Sangiz dei gracia aragonensium et pampilonensium rex (…) ego Petro Sangiz[4]
- A 1100: Ego Petrus Sancii Dei gratia rex Aragonensium vel Pampilonensium[5]
Pere el d'Osca Naixement: 1069 Mort: 1104 | ||
Títols | ||
---|---|---|
Precedit per: Sanç I d'Aragó i Pamplona (pare) | Rei dels Aragonesos i dels Pamplonesos (Llista de reis d'Aragó) Regne d'Aragó, Regne de Pamplona, Comtat de Ribagorça, Comtat de Sobrarb (1094–1104) | Succeït per: Alfons I d'Aragó i Pamplona "el Batallador" (germà) |
Referències
- ↑ Boix Pociello, Jordi C. De Roda a Lleida: la fi d'un somni heroic. IEBC, 1998, p. 73. ISBN 8487861288.
- ↑ (castellà) DGPA, Castillo de Bairén [1]
- ↑ Arxiu Jaume I: Ramiro Sanç Ramírez promulga la segona redacció del Fur de Jaca
- ↑ Colectánea paleográfica de la Corona de Aragón: Carta de Alfonso II de Aragón
- ↑ Titels of European hereditary rulers: Ledesma Rubio, María Luisa. Cartas de población del Reino de Aragón de los siglos medievales: pàg43; Doc.nº 18 (Zaragoza : Institución Fernando el Católico, 1991)
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Heraldo de Aragón: Identificada genéticamente la primera dinastía de los Reyes de Aragón