Paprika
![]() | S'ha proposat fusionar aquest article a «Pebre vermell». (Vegeu la discussió, pendent de concretar). Data: 2023 |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Paprika.fruits.three.j.jpg/220px-Paprika.fruits.three.j.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/Pimenton-ahumado-candeleda.jpg/220px-Pimenton-ahumado-candeleda.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Dried_paprika_sale.jpg/220px-Dried_paprika_sale.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/52/Paprika_Vendor_Budapest_big_hall.jpg/220px-Paprika_Vendor_Budapest_big_hall.jpg)
Paprika és una mena de pebre vermell, típic d'Hongria, obtingut del fruit dessecat d'algunes varietats de pebrot (Capsicum annuum).[1] És una espècia feta molent els fruits secs del pebrot. Es fa servir en molts plats per a donar color i gust. Les paprikes poden anar de dolces a picants.
Etimologia
Sembla que deriva de la paraula hongaresa o serbocroata paprika[2] que siginifica pebre. En hongarès paprika és el diminutiu de papar, derivat del llatí piper o en grec modern piperi. En català el paprika és el mateix que pebre vermell.
Ús
A Hongria es classifica el paprika en tres graus principals:[3]
- Estemonès Paprika : dolç,
- Félédes Gubyas Paprika : intermediari,
- Rezza Paprika: picant, o fins i tot molt coent.
La classificació més completa és la següent:
- Különleges el més suau i dolç amb el color roig brillant.
- Csípősmentes csemege suau i de gust ric amb color de roig fosc a roig pàl·lid.
- Csemegepaprika similar a l'anterior però més picant.
- Csípős Csemege, Pikáns molt més picant.
- Rózsa (rosa) color pàl·lid, aroma fort i picant suau.
- Édesnemes (dolç noble). el més comunament exportat; de color roig brllant i lleugerament picant.
- Félédes (semidolç), mescla de paprikes suaus i picants.
- Erős (fort) de color marró, és la paprika més picant.[4]
Els Països Baixos són els principals productors i ddistribuïdorsde paprika.
El paprika es pot usar amb henna per donar un tint vermellós als cabells.
Nutrició
Els pebrots que es fan servir per a fer paprika són molt rics en vitamina C un fet descobert l'any 1932 pel premi Nobel hongarès Albert Szent-Györgyi.[5] Gran part d'aquesta vitamina C roman al paprika que en conté més que el suc de llimona.[6]
La paprika té gran contingut en altres antioxidants,[7] en conté un 10% del nivell de la fruita açaí.
Referències
- ↑ [enllaç sense format] http://www.termcat.cat/ca/Cercaterm/70/ Arxivat 2010-12-24 a Wayback Machine.
- ↑ Katzer, Gernot. «Paprika (Capsicum annuum L.)», 27-05-2008. Arxivat de l'original el 30 de novembre 2010. [Consulta: 21 febrer 2011].
- ↑ [enllaç sense format] http://chefsimon.com/recettes/tag/paprika
- ↑ [enllaç sense format] http://blog.thespicehouse.com/grades-of-paprika/
- ↑ «: Szeged, 1931-1947: Vitamin C, Muscles, and WWII:». The Albert Szent-Gyorgyi Papers. U.S. National Library of Medicine. [Consulta: 22 abril 2009].
- ↑ «Nutrition Facts Comparison Tool: Spices Paprika v. Lemon Juice Raw». Healthaliciousness, 2009. [Consulta: 27 juliol 2009].
- ↑ "Oxygen Radical Absorbance Capacity (ORAC) of Selected Foods – 2007", United States Department of Agriculture, November 2007.
Enllaços externs
- Nutrition Facts and Analysis from NutritionData.com