Miguel San Andrés Castro
Biografia | |
---|---|
Naixement | ? ? |
Mort | 15 juny 1940 ![]() Fuerte San Cristóbal (Navarra) ![]() |
Consell Nacional de Defensa | |
5 març 1939 – 28 març 1939 ← Ramón González Peña – Tomás Domínguez Arévalo → | |
![]() | |
Representa: Izquierda Republicana 23 febrer 1936 – 2 febrer 1939 Legislatura: tercera legislatura de la Segona República Espanyola Circumscripció electoral: València (capital) | |
![]() | |
Representa: Partit Republicà Radical Socialista 8 juliol 1931 – 9 octubre 1933 Legislatura: primera legislatura de la Segona República Espanyola Circumscripció electoral: València (província) ![]() | |
Activitat | |
Lloc de treball | Madrid ![]() |
Ocupació | polític, empleat ![]() |
Partit | Izquierda Republicana |
Miguel San Andrés Castro († Pamplona, 15 de juny de 1940)[1] fou un polític valencià.
Biografia
Membre del Partit Republicà Radical Socialista, en les eleccions a Corts Constituents de 1931 va resultar escollit en la candidatura de la Conjunció Republicano-Socialista per València capital. No ho fou a les de 1933, però va recuperar l'escó en les eleccions de febrer de 1936 com a diputat per la mateixa circumscripció per Izquierda Republicana, en la candidatura del Front Popular.
Durant la Guerra Civil va ocupar diversos llocs en l'administració en Madrid, com el de president de la Junta d'Espectacles,[2] i també fou director de Política, el diari oficial d'Izquierda Republicana.[3] En març de 1939 fou el portaveu del Consell Nacional de Defensa i titular de justícia després del cop d'Estat de Segismundo Casado.[4][5] Junt amb Besteiro, San Andrés va romandre a Espanya una vegada acabada la guerra. Va ser detingut pels franquistes a València, on es guaria de malaltia greu, i condemnat a mort, encara que posteriorment va ser indultat,[6] i va morir al fuerte San Cristóbal de Pamplona en circumstàncies similars a les de Julián Besteiro.[3]
Referències
- ↑ La web d'Ahaztuak 1936-1977 dona com a data de la mort de Miguel San Andrés el 13 de juny de 1940.
- ↑ El descanso del Guerrero[Enllaç no actiu], de José Cabeza San Deogracias, 2005, ISBN 84-321-3544-5, pg. 54.
- ↑ 3,0 3,1 Un millón de presos políticos y doscientos mil muertos en España Arxivat 2008-10-10 a Wayback Machine. a Tiempo de Historia nº 41, abril 1978, d'Eduardo de Guzmán.
- ↑ «Biografies de personatges republicans». Arxivat de l'original el 2009-01-02. [Consulta: 24 agost 2008].
- ↑ Miguel San Andrés llegeix el Manifest del Consell Nacional de Defensa
- ↑ Periodistas depurados, condenados o fusilados al término de nuestra guerra civil, article a Triunfo, d'Eduardo de Guzmán.
Enllaços externs
- Fotografia de Miguel San Andrés (Brigadas Internacionales: Diputado Miguel San Andrés en el acto de conmemoración del triunfo de Guadalajara) a l'"Archivo Rojo".
- Historial del Congrés dels Diputats
- Càrrecs polítics que va ocupar Arxivat 2009-01-02 a Wayback Machine.
- Sobre el destí que patí Miguel San Andrés
Càrrecs públics | ||
---|---|---|
Precedit per: Ramón González Peña | Consell Nacional de Defensa (Justícia)![]() març 1939 | Succeït per: Tomás Domínguez Arévalo (franquisme) |